Autor |
Příspěvek |
Bručoun Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 1514 Registrován: 9-2007
| Odesláno Pátek, 06. března 2009 - 22:28:17 |
|
"Dálkovej bus (až ma výjimky kde je krajně nevhodně vedená trať jako PH - KV nebo PH - LBC/JBC) i dost lidí odradí. Ne každej chce sedět 2-3 hodiny jako skrčenec" Radši si ani nepřestavuju, že bych jel někam dál v busech, do kterých si dopravci typu ČSAD Kladno nebo Probotrans Beroun nechali nabušit co nejvíc sedaček. O příšerách-Mercedesech, co má ICOM transport ani nemluvě. Docela by mě zajímalo, jak je to u toho slavného Jančury. Jestli je tam víc místa na nohy než v běžném příměstském linkáči, nebo ne. Někdy bych SA i vyzkoušel, ale nemám s nimi kam jezdit, a na šoto-cestu se mi autobusem fakt nechce. |
Mibl
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 2307 Registrován: 6-2005
| Odesláno Pátek, 06. března 2009 - 22:37:50 |
|
Bručoun: Jenže ve špičce by to mezi Benešovem a Prahou bylo tragicky přeplněné. Opravdu? Já vycházel z cca současného stavu, kdy se v týdnu vlaky v Benešově poměrně dost vyprazdňují a pokud by se Praha - Benešov zahustilo na rychlou půlhodinu, tak se dají rychlíky na 220 celkem v pohodě nejspíše o dva vozy zkrátit. Ale třeba se k tomu vyjádří někdo, kdo tam jezdí častěji nebo dokonce denně. K vašim variantám dvouhodin: Zkuste něco sestavit, ale obávám se, že a) nedosáhnete SJD TA-CB 30 minut (tedy dvě linky a výsledná půlhodina jsou daní za to, že to nejde rozumně sject se zastavením v Sobíku a Veselí pod 30 minut) b) nebudete ani ve špičce rozumně hodinovat v některých relacích (třeba ČB - Soběslav). A pokud se to nepovede, tak nejste vůči autům alternativou. Ač se ty rychlíky tváří jako dálkovka, tak většina cestujících v nich jsou denní dojížděči a pro ně je hodinový takt třeba. Možná by bylo zajímavé si porovnat náklady na stavbu koridoru s ročními náklady na provoz "zbytečných" vlaků. Přiznávám, že sám nevím, jak to vyjde.
Integrální taktový grafikon to je vlastně jedno velké sudoku ... |
|
Bručoun Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 1515 Registrován: 9-2007
| Odesláno Pátek, 06. března 2009 - 23:07:05 |
|
Mibl: ad Benešov-Praha: v současnosti v ranní špičce v průměru cca 8 busů za hodinu, odpoledne zpět cca 6 busů za hodinu (sčítám nádraží i přeložku). Většina busů je od nádraží, u těch se v Bene vyměňuje v průměru hodně nad polovinu cestujících. I v táborských busech jezdí Votic+Bystřice+Benešova do Prahy dost lidí. Ze Sedlčan do Prahy dnes zřetelně dominuje bus přes Štěchovice, dá se čekat určitý přesun do vlaku. Určitý přesun do vlaku se dá čekat i z Tábora a Budějovic do Prahy. Značný přesun do rychlíku se dá čekat z Čerčan, potažmo směru od Sázavy a Týnce. "nebudete ani ve špičce rozumně hodinovat v některých relacích (třeba ČB - Soběslav)." Když se zredukuje základní takt ze dvou rychlých vlaků na jeden, tak zůstává volná trasa i souprava, čili prostor pro špičkovou posilu. V žádném případě nebazíruju přesně na popsaném střídání zastávek. Obecně vůbec nebazíruju na střídání zastávek. Umím si představit i střídání rychlý-pomalý, to se totiž o něco lépe doplňuje ve špičkách. A hlavně, v mnoha trasách si umím představit doplňování busy. Ať už krajským úřadem, nebo samospádem komerční linkou. (Příspěvek byl editován uživatelem Bručoun.) |
pv Neregistrovaný host Odeslán z: 90.176.167.9
| Odesláno Pátek, 06. března 2009 - 23:46:42 |
|
koncept dopravy dle boblicka http://portal.idos.cz/Data/pdf/L190100_090308_79057.pdf víc nejezdí než jezdí, nutno používat kalendář společně s jízdním řádem, pomalejší než vlak... k čemu je to dobré? dostal mě závěrečnou větou v té diskuzi, kde píše o výhodách této linky.... stačí se jen podívat do kalendáře. to je v autobusech podobná šotoušovina jako by u vlaků byl rychlík praha-rakovník-jesenice-žlutice-bečov nad teplou- karlovy vary jakou linku bych pochválil by byla hranice - nový jičín - příbor - frýdek-místek v návaznosti na EC/IC z a do prahy |
Bručoun Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 1516 Registrován: 9-2007
| Odesláno Sobota, 07. března 2009 - 00:03:57 |
|
pv: "5-20 po 60 min. ... těch 60 minut bych nechal až do těch 20, protože pokud jede někdo z většího města např z prahy, tak by těch 60 minut uvítal... a nakonec poslední vložený spoj mezi 22 a 23. pro návaznost ...." Tím by ale u mnoha linek přibývaly spoje v časech malé poptávky. Zůstaneme-li v Čechách, tak lze okolo Prahy vymezit jakýsi okruh častého denního dojíždění. Podle směru a konkrétní trasy jeho hranice kolísá zhruba od 40 do 70 km. Je jiná večerní poptávka v tomto okruhu a mimo něj. Taky je to jiné 15 km od Plzně a 15 km od Prachatic. Po 22.hodině už bych (mimo velmi silné linky) neřešil vůbec žádný takt, ale jen odvoz z odpoledních směn, s přípojem od krajského města. Obecně řečeno, dva spoje po sobě v tuto hodinu = dva zaručené vzduchovoziče. Umím si představit konkrétní linky, kde by to mělo smysl, ale jako pravidlo bych to nebral. Celkově vzato, Vaše intervaly jsou určitě vhodné pro nějaké konkrétní linky, ale pro spoustu jiných ne. (Příspěvek byl editován uživatelem Bručoun.) |
Orky
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 1248 Registrován: 10-2004
| Odesláno Sobota, 07. března 2009 - 10:57:56 |
|
Pryž: Na otáčení taktů o půl hodiny opatrně. Jsou místa, která už jsou taktově daná. Tady by to možná neznamenalo až takové následky jako při čachrech v severních Čechách, ale přece: - posun tratí v uzlu HB, uzel "30" při dvouhodině na hlavní trati generuje vazbu jen jedním směrem - posun Staré Tišnovky (251), 236ky, posun Brněnského taktu Tišnov-Vranovice o půl hodiny (a tam už to může skřípat) - Kutná Hora ve 30, i když tady by to možná do budoucna bylo lepší, protože to by dalo "00" ve Zruči a tedy "00" v Ledečku. Problém je se Světlou, kam se dá za hodinu dojet s odřenýma ušima - a další (vazby k 240 už radši ani zkoumat nebudu) Bručoun: Čerčany bych asi nechal na spěšňácích (rychlá půlhodina do Benešova by měla být asi i o víkendu s tím, že by osobáky až do Benešova jely v hodině (dnes i o víkendu často po půlhodině). Olbramovce jsou sporné, záleželo by na tom, jaký by byl vztah ze Sedlčanky na Tábor a dál. Myslím si, že by byl asi dost malý a tak bych se ho asi nebál vázat taky na ty spěšňáky, které by v úseku Tábor-Benešov jely zastávkově). Pokud by z Benešova bylá rychlá půlhodina a trochu se zlepšily soupravy (na těch spěšňácich alespoň 471), tak si myslím, že lidi začnou přecházet na vlak. Po koridorizaci to bude rychlejší a vlak jede až do centra. pv: Typická úseková linka. Z Prahy do Opavy jel takhle asi jenom masochista.
Thomas van Trolleybus: "Hromadná doprava je proces, který spolehlivým způsobem přepraví své oběti, nazývané též cestující, co nejnepohodlněji a nejpomaleji do jimi žádaného místa, popřípadě úplně jinam." |
|
Bručoun Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 1517 Registrován: 9-2007
| Odesláno Sobota, 07. března 2009 - 13:13:25 |
|
Orky: ... trochu jsem ten Váš koncept pozměnil. Zatímco vy máte Praha-Benešov celotýdenní půlhodinu, já mám Praha-Benešov celotýdenní hodinu, půlenou jen ve špičkách. Proto tam mám ty Olbramovice a Čerčany. Přidám ještě jinou variantu, tentokrát na hodinovém základě. Cílem je odstřelit poloprázdné vlaky či jejich úseky a nahradit je busy. Naopak redukovat busy v silných směrech a z větší části je nahradit vlaky. R - Vysočany-Praha,hl.n.-Zahr.Město-Benešov-Tábor-S.Ústí-Soběslav-Ves elí-Budějovice Stejný počet zastávek jako dnes. Oproti dnešku jen nepatrně vyšší počet vlaků. Potřebná kapacita by se neregulovala intervalem, ale část vozů by se připojovala jen na špičky. Ve Vysočanech by se posilové vozy odpojovaly, a čučely tam do odpoledne. Základní počet vozů by mohl být poměrně nízký. Posilové vozy by se ráno i odpoledne připojovaly jen ke třem či čtyřem vlakům podle reálné průměrné poptávky každého konkrétního vlaku. Sp - Vysočany-Praha,hl.n.-Vršovice-Zahr.Město-Čerčany-Benešov-Bystřice -Olbramovice-Votice. Zcela nové vlaky, místo osobáků Benešov-Tábor, Benešov-Vlašim-Štěpánov a Olbramovice-Sedlčany. Autobus Benešov-Vlašim si na sebe vydělá. Mimoto tam těch busů jezdí už dnes hodně. Na linku Votice-Sedlčany a na zahuštěnů busů přes Sibiř by se uspořilo redukcí souběhů. Část peněz by se získala z tržby, kterou dnes inkasují komerční dopravci, jezdící dnes přes Votice. Finančně by to tedy mohlo vyjít přibližně stejně jako dnes. Osvícený přístup kraje by byl nutnou podmínkou. Interval Sp nejspíš dvouhodinový základ, a půlení ve špičce. Přípoje Čerčany-Týnec, Čerčany-Sázava a Olbramovice-Sedlčany se beztak dají čekat ve dvouhodině, tak by u Sp byla hodinovka do značné míry zbytečná. |
Happy
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 2219 Registrován: 9-2005
| Odesláno Sobota, 07. března 2009 - 15:11:03 |
|
(v souvislosti s celkovým úpadkem regionálky na Vysočině a současném výhledovém zahušťování dálkovky na 230+250 na hodináč Což je rozumné řešení,neb ty osobáky jsou tam na dvě věci. K 225: -Některé návrhy na reorganizaci dálkové dopravy na 225 jsou zajímavé,ale já jsem spíše odpůrcem těchto změn,protože skutečně trvalo dlouhá léta,než se ty spoje jakš takš chytly. -Nemyslím si,že by mělo význam nějak omezovat osobní dopravu mezi Jihlavou a Batelovem.Spíš to jezdit po dvou hodinách s občasným zahuštěním nejakým kloudným vozidlem (2díl EMU),přímá linka HB-HC,jejíž náznak tu již je,akorát zkrátit prostoje na hlavním. -Zakomponovat přímé linky Jihlava-Telč po hodině s dvojdílnou DMU s vynecháním Dvorců popř. Rantířova.Část by tedy mohly tvořit linky HB-Slavonice s přípojem v HB na Prahu (tedy pokud se R 230-250 zahustí na hodinu)POkud ne ,tak bych dal přednost severojižní trase HB-Telč-(Slavonice) před HB-HC.Podmínkou je triangl v Kostelci.To ,že by se jezdilo s DMU pod dráty, je mně upřímně řečeno buřt.Zatím sem nad tím nepřemýšlel,ale snad by se to nějak vešlo.Náklady na to bych použil z omezení busů Ji-Telč-Dačice a z omezení dopravy do Stojčína. -Takže by vznikla dvojhodina do Cerekve a dvojhodina do Telče a Znojma-spřáhnuté DMU1+DMU2 -224 má tolik vaty... Např. do Pelhřimova se dá se solo 810 zkrátit až 15 minut oproti JŘ pro 810+010 -až budu mít čas,tak si to hodím na papír,tohle je zatím nástřel
Jsem proti zbourání výpravní budovy v Ústí nad Orlicí.Nechci další Těšnov.Podepište prosím petici na http://www.stop-demolici.wz.cz/ Existují i jiné stavební varianty bez likvidace výpravní budovy. |
|
Orky
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 1250 Registrován: 10-2004
| Odesláno Sobota, 07. března 2009 - 15:54:54 |
|
Bručoun: To je ale vpodstatě moje upravená varianta, jen ten spěšňák víc projíždí za Voticemi. Pokud bych to odhadl časově, tak takto: R: Páteřní dálková, interval CD,CT 1 hodina: hl.n. - Vršovice nebo Zahradní Město - Benešov - Tábor - Sezimovo Ústí nebo Soběslav - Veselí - Č.Budějovice Ex: Praha hl.n. - Tábor - České Budějovice, vybrané spoje ve špičkách, v sobotu ráno a v neděli večer Sp: Praha hl.n. - Vršovice - ZM - Strančice ?? - Čerčany - Bebešov - (skoro) všude - Tábor, základ asi dvouhodina, ale mezi Prahou a Benešovem by měl jet pokud možno CD a CT v hodině (alespoň do 19 hod), ráno ve směru do Prahy možná i po půl. Os1: Praha-Benešov CD,CT 1 hodina Os2: Praha-Senohraby v PD 1 hodina 5-20 hod Os3: Praha-Strančice ve špičkách PD 30 minut, v SO,NE a večer 60 minut. Odjezdy: R Pha X:55 - Ta X:00 - ČB X:35 Ex Pha X:25 - Ta X:28 - ČB X:01 (odjezdy podle poptávky, pouze posilové spoje) Sp Pha X:28 - Čer X:00 - Be X:08 - Tábor X:50 až 55 (přestup na R směr ČB) Os1: Pha X:00 - Benešov X:00 Os2: Pha X:30 - Senohraby ?:?? (jen v PD) Os3: ideálně špičky X:15 a o víkendu a večer X:30 Předpokládám omezení souběžných bus linek alespoň o víkendu. Víkednový provoz do obcí za Strančice je omezen na hodinu, v případě potřeby o víkednu odpoledne prodloužit Strančické vlaky do Senohrab, nebo zastavit spěšňáky v Mnichovicích (téměř 2000 obyvatel). Počet obyvatel: Říčany i s částmi 10876, Světice 684, Strančice i s částmi 1443+uzel PID, Mnichovice i s částmi 2138, Mirošovice 824, Senohraby 914, Čtyřkoly 275, Pyšely i s částmi 1196, Čerčany i s částmi 2609+tratě, Mrač 643, Benešov i s částmi 16326+trať+návazné busy.
Thomas van Trolleybus: "Hromadná doprava je proces, který spolehlivým způsobem přepraví své oběti, nazývané též cestující, co nejnepohodlněji a nejpomaleji do jimi žádaného místa, popřípadě úplně jinam." |
|
Orky
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 1251 Registrován: 10-2004
| Odesláno Sobota, 07. března 2009 - 16:10:34 |
|
Happy: Na 225 jsem měl vizi zrušit osobáky Kostelec-Jindřichův Hradec, rychlíky zastavit v Batelově, kde by se zřídil přestupní uzel. Trochu mi v tom ale hapruje Dolní Cerekev, tak bych to viděl na doplnění osobáky Kostelec-Horní Cerekev z vazbou na páteřní osobáky Jihlava-Slavonice po cca 2 hodinách.
Thomas van Trolleybus: "Hromadná doprava je proces, který spolehlivým způsobem přepraví své oběti, nazývané též cestující, co nejnepohodlněji a nejpomaleji do jimi žádaného místa, popřípadě úplně jinam." |
|
Boblick
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 240 Registrován: 1-2009
| Odesláno Sobota, 07. března 2009 - 16:48:18 |
|
Jen Vám při plánování trochu napovím: použijte statistický úřad, zjistěte si počet obyvatel v každé potenciální zastávce a vydělte počtem spojů. Základ je, že cestuje obvykle cca 10% obyvatel, z toho 6% pravidelně. Dále počítejte s novými silnicemi a dálnicemi. Rozvoj automobilové dopravy je každoročně cca +16%. Současný celorepublikový poměr mezi vlaky a busy je asi 1:2 (počítám i vesnické linky), co do počtu přepravených osob. Všude pak rozhodují vzdálenosti nádraží či zastávek. Což vyřazuje některé železniční stanice - to myslím seriozně, ne jako napadání. Prostě trať je tak postavena od dob Rakouska - Uherska. A další vyzkoušená věc: pokud existuje přímý spoj, byť i časově delší (limit tak +60minut), tak do přestupu nedostanete ani nohu. Můj osobní názor je, že v sedlech by měly jezdit zastávkovější Sp, pokud již po stejné trase nejede bus. Na taktový systém celkový ve veřejné dopravě můžeme zcela zapomenout. Není politická vůle ke koordinaci a pak tu jsou takové firmy jako SA (vyzobávači), které nikdy nedostanete na nějakou dohodu. |
Bručoun Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 1518 Registrován: 9-2007
| Odesláno Sobota, 07. března 2009 - 16:55:14 |
|
Orky: To je ale vpodstatě moje upravená varianta, jen ten spěšňák víc projíždí za Voticemi. To je hádám nedorozumění. Ten "můj" spěšňák ve Voticích končí. Vidím, že máte z Prahy do Benešova ve špičce tři vlaky za hodinu. To ale koliduje s ropidí vizí totálcouráku po 15 minutách. "omezení souběžných bus linek alespoň o víkendu" jakých? mimo komerční linky, které stejně časem utečou na dálnici, je v úseku Benešov-Tábor o víkendu jen naprosté minimum souběhů. |
Boblick
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 241 Registrován: 1-2009
| Odesláno Sobota, 07. března 2009 - 16:56:00 |
|
Ad Orky: Stále nechápete politiku krajů: uvažovat o přímých spojích mezi kraji nelze. Takže trať Jihlava - Slavonice rovnou dělte na úseky Jihlava - Telč a Telč - Slavonice. Stejně tak Jihlava - Budějky dělte na trasy Jihlava - Počátky a Počátky - Budějky. |
Bručoun Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 1519 Registrován: 9-2007
| Odesláno Sobota, 07. března 2009 - 17:13:04 |
|
"Základ je, že cestuje obvykle cca 10% obyvatel, z toho 6% pravidelně." To je hodně zavádějící tvrzení. Za prvé statistika určitě nezahrnuje MHD. Za druhé, a to je daleko významnější, v malých obcích denně cestuje až polovina obyvatel. Většina z nich samozřejmě jen do nejbližší obce s 2.stupněm ZŠ, nebo do nejbližšího města. pokud existuje přímý spoj, byť i časově delší (limit tak +60minut), tak do přestupu nedostanete ani nohu." To platí pro autobusy, které na sebe téměř zásadně nečekají. A to ani když jsou objednány stejným objednatelem, o komerčních už vůbec nemluvě. Vlaky se běžně jezdí s přestupem. Přímé spoje jsou samozřejmě oblíbenější, ale těch +60 u vlaků vůbec neplatí. Přijde mi, že si tu realitu trochu přizpůsobujete Vašim přáním. Důležitá je síla zvyku, z Prostějova nebo Šumperka do Prahy se běžně jezdí vlakem s přestupem. SA zavedly zastávku Prostějov na lince Ova-Pha, ale nějak se jim to nerentovalo, tak jezdí okolo. Jiné linky Prostějov-Praha zkrachovaly, i když vlaky běžně jezdily s půlhodinovou sekerou. Z Teplic do Prahy se busy nijak zázračně nechytaly ani v dobách, kdy se vlakem téměř zásadně jezdilo s přestupem. |
Bručoun Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 1520 Registrován: 9-2007
| Odesláno Sobota, 07. března 2009 - 17:33:39 |
|
"uvažovat o přímých spojích mezi kraji nelze." A co je třeba linka Příbram-Blatná-Strakonice, nebo Plzeň-Strašice-Hořovice? Kde se chce, tam to jde už dnes. V konkrétních případech to jsou nejčastěji linky, které se kraje neodvážily zbourat. Nicméně mezikrajské linky v režimu ZDO v omezené míře existují. Toto je téma "GVD obecně", kde se neřeší rok 2010 ani 2011. Zde mají své místo úvahy "jak by to mohlo vypadat, a kam by se to mělo postrčit". Za pět deset let se může změnit lecos, včetně platných předpisů a rozpočtových pravidel. |
Boblick
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 245 Registrován: 1-2009
| Odesláno Sobota, 07. března 2009 - 18:17:21 |
|
Nevím, jestli jsem to špatně napsal, nebo bylo špatně pochopeno. Dám příklad: pokud bude existovat přímá linka (bus) Úštěk - Roudnice - po dálnici - Praha, pak stáhne veškerou přímou dopravu z vlaku, ale na vlaku zůstane místní frekvence. Tohle je trochu špás, ale snad pochopitelný. Pokud řešíte současnost, tak ji řešte i s ohledem na současnou dopravní politiku krajů. Těch asi 6% mezikrajských bus linek v ZDO je zázrak, že přežily. Prostějov - Praha je v současné době v řešení. Licence bude k prosincovým změnám a opětovně řešení vychází z D11. Další, s čím musíte počítat, je konkureční nedotovaná bus linková. Tam vám nikdo neuhne. Naopak. Rádi pytlačíme ve vašich vodách. |
Orky
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 1252 Registrován: 10-2004
| Odesláno Sobota, 07. března 2009 - 18:40:43 |
|
Bručoun: A má pak smysl stavět mezi Táborem a Voticemi dvoukolejku? Já se nebavím o tom, co ROPID. Já se bavím o tom, co by mohlo být. Boblick: Vy jste fakt vedle. Zkuste, prosím, alespoň rozlišovat pojmy "dálková" a "regionální" doprava. Pak se můžeme spolu bavit. Jak myslíte, že funguje valná většina příměstských linek PID, když podle vás ZDO v mezikrajské podobě neexistuje?
Thomas van Trolleybus: "Hromadná doprava je proces, který spolehlivým způsobem přepraví své oběti, nazývané též cestující, co nejnepohodlněji a nejpomaleji do jimi žádaného místa, popřípadě úplně jinam." |
|
pv Neregistrovaný host Odeslán z: 90.176.167.9
| Odesláno Sobota, 07. března 2009 - 18:55:52 |
|
boblick: kde udělali soudruzi z ftl, capital expressu a SA chybu, že už to dávno nejezdí? u toho prostějova vám nehraje do karet to, že většina města nemá nádraží v docházkové vzdálenosti(tj. dálkové linky) a nutí využít špatně fungující mhd. pokud chci na ní být nezávislý, pak jedu od svého domu autem a to nepojedu na nádraží do prostějova, ale do olomouce(nebo rovnou do prahy ), kde není problém zaparkovat-buď v okolních ulicích nebo v podzemních garážích. mimochodem v olomouci jsou dálkové linky to mají docela ztížené kvůli poloze autobusáku. pro trasy na brno je výhodná zastávka u FN na brněnké. jinak třeba trasa olomouc - brno by měla být čistě autobusová - jen to musí být koordinované. dálkové vlaky asi poslat do kytek v úseku brno-nezamyslice. přenáší navíc zpoždění na osobní vlaky. vlak bude aktuální až po zdvoukolejnění brno-přerov. a jesenicko, uničov, šumperk apod. dotáhnout na přestup v přerově. přestupovat z vlaku na bus je trochu proti srsti. a co si budem povídat, ale spolehlivost silniční a železniční dopravy je na podobné úrovni. bručoun: já to navrhoval pro spádová města v dojezdnosti cca do 1 hodiny od prahy. tím myslím kladensko, berounsko, kolínsko, mladobloeslavsko...benešovsko nevím, kvůli malé hustotě osídlení všem: a pro zvýšení počtu dálkových cestujících nestačí jen ten takt nebo přímé spoje, ale také možnost mít, kde zaparkovat.... narážím na brno |
Boblick
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 247 Registrován: 1-2009
| Odesláno Sobota, 07. března 2009 - 19:02:44 |
|
Bože. Já o voze a vy o koze. ROPID a SID jsem ani nezmínil, protože to je kapitola sama o sobě. Vytáhnout dva vůbec nejhorší integrované systémy je fakt dobré. Rozebíráte hlavně jižní Čechy a Vysočinu. Tak jsem napsal konkrétní věci, o kterých vím. Stejně tak mohu jmenovat hraniční stanice Klášterec nad Ohří, Podbořany a mohl bych pokračovat. Jinak jistá směrnice EU dost striktně odděluje místní dopravu do 50km jako místní a nad 50km jako dálkovou, včetně dopadu na bezpečnostní přestávky, dobu jízdy, celkovou dobu řízení a další pracovněprávní vztahy. Přihlížejte laskavě i k těmto nadnárodním předpisům. |
Orky
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 1253 Registrován: 10-2004
| Odesláno Sobota, 07. března 2009 - 19:44:39 |
|
Vážený pane, ROPID není integrovaný systém. SID je špatný, to není fakticky není IDS, ale PID? Mezi ty nejlepší nepatří, ale mezi ty nejhorší taky ne. Jenže Vám sebral vaší 601, tak je nejhorší, no. Já jsem jen chtěl ukázat, jak může fungovat ZDO mezi kraji (Praha a Středočeský). Zapomeňte na to, že existuje nějaký IDS, PID a co jiného, to s tím teď nemá nic společného. Prostě třeba z Kostelce nad Labem jezdí linka č. 100365. Tato linka je na území Středočeského kraje dotovaná středočeským krajem a na území Prahy hlavním městem Prahou. Ta linka má ráno interval 12 minut a odpoledne 15. Myslíte si, že je takový interval dlouhý? Typickou mezikrajsou dotovanou autobusovou linku, která by jela ze středu jednoho do středu druhého budete skutečně hledat špatně. Ale linek, které přejíždějí krajské hranice třeba o 5 km je dost. Namátkou jsem našel linku 340200 Jindřichův Hradec - Kamenice nad Lipou - Pelhřimov (abychom zůstali v lokalitě Vysočiny). Kamenice jsou již řekněme 5 km na Vysočině a přesto tam jezdí dost spojůz Jižních Čech. I u toho jednoho páru spojů jedoucího až do Pelhřimova předpokládám, že bude dotovaný, neboť jede v dost špatnou dobu na to, aby se vyplatil.
Thomas van Trolleybus: "Hromadná doprava je proces, který spolehlivým způsobem přepraví své oběti, nazývané též cestující, co nejnepohodlněji a nejpomaleji do jimi žádaného místa, popřípadě úplně jinam." |
|
Boblick
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 249 Registrován: 1-2009
| Odesláno Sobota, 07. března 2009 - 20:02:51 |
|
No tak zrovna linku 340200 v omezujících podmínkách nemáme. Ale teď nevím, zda budete vědět, o čem píšu. ROPID je všeobecně vysavač peněz ze středočeského kraje. Tak si středočeši vytvořili SID, což je ještě horší systém. Samozřejmě jen čekám na nějakou tu chybu jak stávkujících debilů, tak jak se k tomu postaví Praha a Středočeši. O stávce si taky všichni mysleli, že komerčně nepokryjeme busy dopravu mezi Řevnicemi a Smíchovem. Skončilo to jako největší vývar a nenechal jsem jedinou nohu na štaflu. Nevíte někdo, kdy skutečně bude další stávka? Hodila by se mi co nejdřív. |
Denny_hozman
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 693 Registrován: 8-2006
| Odesláno Sobota, 07. března 2009 - 20:06:27 |
|
Boblick : Wow, tuhle linku jsem si už maloval, bych bral ji,ušetřila by mi hodinu cesty, máme v Liběšicích chalupu. Tak co, půjdete do toho? V 2h.taktu, jako jezdí vlaky? ![](https://www.k-report.net/discus/clipart/wink.gif) |
Boblick
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 251 Registrován: 1-2009
| Odesláno Sobota, 07. března 2009 - 20:46:10 |
|
Ad Denny hozman: A kudy to mám asi naplánované? Celková jízdní doba 70minut Praha - Úštěk. Je reálná šance od 14.6.09. Pokud to spadne pod Ústí, tak 14 párů spojů denně a celotýdenně. Návaznost v Úštěku na všechny vlaky z Lípy a do Lípy. |
Mibl
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 2308 Registrován: 6-2005
| Odesláno Sobota, 07. března 2009 - 21:01:26 |
|
Orky: Být Vámi asi bych si odpustil "poučování" Pryže o tom, že uzel ve 30 ve dvouhodině generuje přestupy jen jedním směrem. Taky by vás třeba někdo mohl začít poučovat o tom, že uzlem nazýváte něco, co jím (ve smyslu Knoten) není. Happy: Podmínkou je triangl v Kostelci. Ale blbost, musí to jít i bez něj. Buď tu linku chceš a pak si poradíš na současné infrastruktuře, nebo o ní můžeš dlouho vykládat a třeba ji všichni budou považovat za skvělou a ten triangl ti tam postaví, ale dovolím si nenápadně upozornit, že je tu zástup podobně "smysluplných" projektů - třeba novostavba kolem Lipna
. Jistě můžeš věřit chimérám, které jistý pan náměstek prezentoval v médiích, ale bylo by dobré si uvědomit, že tento pan náměstek, který mimochodem nedávno donáměstkoval, by v případě, že by přišel diskutovat do této diskuse, byl označen za šotouše. Vyjdi z předpokladu, že na 227 máš už teď 3 regionovy a tedy relativně dost vratných souprav. Tak nějak bych si to představoval se systémovým protažením do Jihlavy a ježděním zhruba Jihlava po rychlíku - Kostelec 00 - Dačice 00 - Slavonice 30. Dvouhodina hodí turnus na 3 kousky. Zahušťování ve špičce by stálo 4. kus, ale vyžádalo by si nějaký rozbor stability. Co s rychlíky v tomhle úseku? No pokud se chce triangl, tak si vyvozuju závěr, že vůbec není třeba přestup od HC na 227. Ale když z Jihlavy jedeme přímo, tak s R-225 klidně projet Kostelec, zastavit v Dolní Cerekvi a Batelově a doplnit to stejně zastavujícími Sp z krajské kasy (něco musíš MD nabídnout jako protihodnotu za zastavování). Problém může nastat s rozpojením relace Kostelec - HC, což může vadit, ale soudit si to netroufám. Výše zmíněné platí ve stavu teď, tedy bez hotového 4. koridoru a se současnými polohami rychlíků. Jak s tím qedlat dál, až se jednou hnou R-225 bych teď neřešil.
Integrální taktový grafikon to je vlastně jedno velké sudoku ... |
|
Orky
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 1254 Registrován: 10-2004
| Odesláno Sobota, 07. března 2009 - 21:14:33 |
|
Boblick: Samozřejmě jen čekám na nějakou tu chybu jak stávkujících debilů, tak jak se k tomu postaví Praha a Středočeši. Jen aby tak jednou nezval někdo Vás. Je to pro Vás konkurence, tak to jsou debilové... Pokud to spadne pod Ústí, tak 14 párů spojů denně a celotýdenně. To jsem zvědav Mibl: Já nikoho nepoučuju. Já to konstatuju. A ona to snad není pravda? Nebo, že by rychlíky Praha-HB-Brno začly jezdit v hodině a nebo nová dvouhodinová linka Jihlava-HB-Praha. Ale to bych nedělal, to by mohl Jančura zrušit svou linku. ![:-)](https://www.k-report.net/discus/clipart/happy.gif)
Thomas van Trolleybus: "Hromadná doprava je proces, který spolehlivým způsobem přepraví své oběti, nazývané též cestující, co nejnepohodlněji a nejpomaleji do jimi žádaného místa, popřípadě úplně jinam." |
|
Tomáš_záruba
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 815 Registrován: 5-2002
| Odesláno Sobota, 07. března 2009 - 21:21:59 |
|
"Základ je, že cestuje obvykle cca 10% obyvatel, z toho 6% pravidelně." HEHEHEHEHE. To je tedy velmi specifické "obvykle"... "pokud existuje přímý spoj, byť i časově delší (limit tak +60minut), tak do přestupu nedostanete ani nohu." Kdybyste napsal aspoň nějaké relativní číslo ve vztahu k celkové JD (CD), podobně jako kdyby místo Aninohy bylo XY%, dalo by se tomu věřit aspoň na první pohled. |
Mibl
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 2310 Registrován: 6-2005
| Odesláno Sobota, 07. března 2009 - 21:40:53 |
|
Samozřejmě jen čekám na nějakou tu chybu jak stávkujících debilů, tak jak se k tomu postaví Praha a Středočeši. No víte, mně kdysi učili, že člověk toho na sebe nejvíce prozradí tím, jak mluví o jiných. ![](https://www.k-report.net/discus/clipart/kladivo.gif)
Integrální taktový grafikon to je vlastně jedno velké sudoku ... |
|
Boblick
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 253 Registrován: 1-2009
| Odesláno Sobota, 07. března 2009 - 23:14:12 |
|
No a kdy tedy debilové začnou zase stávkovat? To je pro mne velmi, ale velmi důležtá informace. Vývar je jistý. A jsem ochoten postavit i tu trasu Brno - Olomouc. Víc mě však přeci jenom zajímají pražská S, kromě 6. |
Boblick
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 254 Registrován: 1-2009
| Odesláno Sobota, 07. března 2009 - 23:23:13 |
|
Ad Mibl: Klidně pokračujte v diskuzi o Jihlava - Slavonice. Ale pořiďte si modelové kolejiště. Tam to můžete uplatnit. Jinak budete muset přesvědčit kraj Vysočinu a jihočeský kraj o smysluplnosti. A řekněme, že peněz se nedostává, a tak místo neexistujících financí, cpaných do stejně prázdných vlaků, se posilují přímé bus linky, které jezdí s docela malými nároky na dorovnání. Ale je to zrovna tahle trasa. Jaká to smůla. |
David
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 2889 Registrován: 12-2007
| Odesláno Sobota, 07. března 2009 - 23:53:43 |
|
Boblick: Řekněme, že díky tomu, že by mohly být zrušeny osobáky mezi Světlou a Čáslaví, na trase Havlíčkův Brod - Žďár - Křižanov - Tišnov, mezi Horní Cerekví a Jindřichovým Hradcem, a možná i mezi Kostelcem a Horní Cerekví (teď píšu jen ty osobáky, které jsou často v řazení lokomotiva + 2 vagóny, ale provoz takových vlaků je nejvíce nákladný), by se ušetřilo docela dost peněz (a náhradní obsluha dotčených obcí autobusem by opravdu byla o hodně levnější), tak by nakonec vyzbylo docela dost peněz na jiné trasy, jako třeba Jihlava - Třešť - Telč - Dačice - Slavonice. A pohádky o posilování přímých bus linek na Vysočině, které se podle vašeho příspěvku na Vysočině děje, vyprávějte někomu jinému. Předpokládám, že jako znalec autobusové dopravy víte velice dobře, jak "dobře" jsou obce v kraji Vysočina obslouženy autobusovou dopravou. (Příspěvek byl editován uživatelem David.) |
David
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 2893 Registrován: 12-2007
| Odesláno Neděle, 08. března 2009 - 01:41:56 |
|
Mibl: Tak nějak bych si to představoval se systémovým protažením do Jihlavy a ježděním zhruba Jihlava po rychlíku - Kostelec 00 - Dačice 00 - Slavonice 30. Ano, tak si to představuju taky. Ale nevycházelo by to v případě, že by se právě v tu celou křižovaly v Kostelci rychlíky... Bohužel je ale něco pravdy na tom, že za současné mizerné traťové rychlosti a pomalým jízdám přes některé přejezdy, jakož i "izolace" nádraží Jihlava město od MHD, je cesta vlakem z Jihlavy do Třeště, Telče i dalších obcí mezi Kostelcem a Telčí bohužel dosti nevýhodná. Snad dojde k nějakému zlepšení v souvislosti s revitalizací 227ky, že aspoň zmizí ty nezabezpečené přejezdy; ale jestli je uváděna traťová rychlost na této trati jen 50 km/h, tak to je opravdu hodně špatné, podle mě by to chtělo alespoň 70 km/h. Aby byl vlak pro relace Jihlava - Třešť a Jihlava - Telč časově konkurenceschopný, tak by musel v Kostelci navazovat na rychlíky (s přestupem hrana - hrana), a i mezi Kostelcem a Telčí by musel stavět asi jen na dvou třešťských nádražích, takže by šlo vlastně o vlak spěšný. Mohl by tak jezdit alespoň ve špičce. Ale nevím, jestli by pak nebyl problém vyjezdit na 227ce i ty zastávkové osobní vlaky. |
Happy
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 2223 Registrován: 9-2005
| Odesláno Neděle, 08. března 2009 - 02:27:54 |
|
Ale blbost, musí to jít i bez něj To samozřejmě by šlo,ale potřebuji se dostat na úroveň jd busů,aby to bylo politicky prosaditelné.Já tu nechci vytvářet chiméry v podobě alá šed,ale chci smysluplně dostát tomu,aby Vysočina provozovala vlaky tam,kde je prostě potenciál,který je nevyužit a ne tam,kde projektant nakreslil hlavní trasu. Jistě můžeš věřit chimérám, které jistý pan náměstek prezentoval v médiích Myslím,že víš moc dobře,co se prezentuje na Vysočině a to je ICOM.Zatímco u vás v JČ se básní o šed(lepší varianta) tak tady se velmi nahlas básní o něčem jiném,gumokolním....IAD.... Jinak se bráním myšlence na zastavení dopravy mezi Kostelcem a HC neboť zde potenciál je a lze využít a ty vlaky s minimální konkurencí busu zde jezdí obsazené (některé,netvrdím že všechny).Spíše bych šetřil na severu na 230 a 250,kde potenciál je vyčerpán,popř. není vůbec pro takto kapacitní a tudíž drahé soupravy. Klidně pokračujte v diskuzi o Jihlava - Slavonice. Ale pořiďte si modelové kolejiště. Tam to můžete uplatnit. Jinak budete muset přesvědčit kraj Vysočinu a jihočeský kraj o smysluplnosti. A řekněme, že peněz se nedostává, a tak místo neexistujících financí, cpaných do stejně prázdných vlaků, se posilují přímé bus linky, které jezdí s docela malými nároky na dorovnání. Ale je to zrovna tahle trasa. Jaká to smůla. Použiji váš jazyk "o těch debilech".S prominutím víte kulové nic.Nedovolil bych si tu orodovat za něco,co je mimo mísu.Navíc tu mluvím o něčem,s čím mám osobní zkušenost.Vaše bus posilování spojů na Vysočině a výhodnost spojů Tredos mluví za vše.Když už o něčem chcete plkat,tak si laskavě alespoň ověřte fakta.Navíc ICOM dodělal celou ZDO svými superlevnými Mercedesy Connecto,které mají problém dodržet jízdní doby ŠL 11 a zvládají doby tak maximálně 706 RTO!!Dřív plný spoj ve špičce ve vedení kloubové Karosy plné lidí,zmíněný Mercedes nestíhá a obsazenost je kolem pár lidí.To je propad jako kráva........
Jsem proti zbourání výpravní budovy v Ústí nad Orlicí.Nechci další Těšnov.Podepište prosím petici na http://www.stop-demolici.wz.cz/ Existují i jiné stavební varianty bez likvidace výpravní budovy. |
|
David
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 2895 Registrován: 12-2007
| Odesláno Neděle, 08. března 2009 - 03:18:03 |
|
K trati z Kostelce do Slavonic: Zkusil jsem sepsat jízdní řád pro tuto trať, jak bych si to (nejen já) představoval, i v návaznosti na mé předchozí návrhy na sousedních tratích. Trochu jsem si "pomohl" zkrácením jízdních dob, které jsou dnes, ale já doufám, že ty pomalé jízdy a tak nízká traťová rychlost tam nezůstanou navždy, takže by to do budoucna mohlo být reálné. Ta nízká rychlost je podle mě daleko větším problémem než případný triangl v Kostelci, i když i ten by se jistě hodil (s jehož existencí v tomto návrhu nepočítám). Nepřípoje v Kostelci ve směru Horní Cerekev - Třešť řeším autobusovou linkou (odkudkoliv-) Batelov - Třešť (-kamkoliv). Jen pro zajímavost uvádím možnost vedení spěšných vlaků jako přípojů k rychlíkům, ale to by bylo v kombinaci s osobními vlaky asi jen těžko vyjezditelné, vyžadovalo by to (minimálně) vybudování výhybny v Salavicích; sice by to JD z Telče do Jihlavy zkrátilo, na druhou stranu by to bylo s přestupem v Kostelci, na druhou stranu by mohlo jít o přestup hrana - hrana... (Příspěvek byl editován uživatelem David.) |
Mibl
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 2312 Registrován: 6-2005
| Odesláno Neděle, 08. března 2009 - 09:14:15 |
|
Happy: Myslím,že víš moc dobře,co se prezentuje na Vysočině a to je ICOM.Zatímco u vás v JČ se básní o šed(lepší varianta) tak tady se velmi nahlas básní o něčem jiném,gumokolním....IAD.... Ono to na jihu není černobílé. Na jednu stranu se prezentuje stranu ŠED (mercedes kolem Lipna, když jinde se jezdí v trabantu, no někteří říkají, že na koloběžce), na druhou stranu se omezuje objednávka železnice, ovšem zcela nesystémově místo toho, aby se hledaly úspory a byla snaha díky úpravě provozního konceptu navýšit i tržby. Chce se sice novostavba do Lince, ale tentýž poradce hejtmana se vnitřně (a asi i navenek v rámci úřadu) brání jedinému rozumnému řešení na 196 a totiž zavedení Sp vlaků a návazných autobusů tak, aby měla tato kombinace šanci do Kaplice (nejsme Praha nebo Brno, abychom nutili lidi přestupovat). Ono těžko čekat, že někdo tu novostavbu postaví, když tam nyní jezdí 4 páry přímých vlaků denně a zbytek je s přestupem s ne ideálními návaznostmi a o JD nemluvě. Ovšem pokud se někdo bojí malinkých řvoucích obcí, tak těžko chtít změny. Tady se jede spíše stylem: vše dlouho tajit a pak vorubat relace, kde by mělo smysl jezdit i hustěji než dnes (ono jim tam toho i tak relativně dost zůstane). Vážně si nejsem jist, zda veřejně prezentované úvahy o autobusech nejsou menším zlem. Ostatně je to stejné jako s tím trianglem: Buď ty vlaky do Třeště spustíte i s úvratí co nejdříve (a ten triangl vám možná jednou někdo postaví), nebo se jich nemusíte dočkat, neb budou postupně mizet lidi a na "kocourkův" triangl nikdy nedojde. Vždy je třeba vsadit na reálněji prosaditelnou a přitom stále dostatečně smysluplnou variantu a ne sledovat dlouhodobý výhled, tj. co by jednou bylo ideální až někdo postaví všechny ty šestikolejky, mimoúrovňová křížení a budou nakoupena nová vozidla. Zkuste s Davidem pokročit od fáze výhled do stavu současná infrastruktura se současným šrotem. (Pak lze začít uvažovat o fázi tři, tj. obléct si sako a kravatu a po předchozím objednání vyrazit až za politiky. I kdyby z toho nic nebylo, tak zjištíš, jaký mají způsob myšlení, co by chtěli a co jim vadí a posuneš se myšlenkově o dost dál.) P.S.: Věř mi, že do stavu na jihu vidím docela detailně. David: Tabulky máš hezké, ale předpokládáš rychlíky v podobě na níž v následujících 8-10 letech nejspíše nedojde, nějak nevěřím tomu, že půjde od Budějc chytat Ratmírov bez hotového Nemanice - Ševětín, ale třeba mě někdo vyvede z omylu (JD by se vlastně mohly dát odhadnout z Pryžovky). Opravdu je rozumné čekat se spuštěním vlaků Jihlava - 227 až na hotové Nemanice - Ševětín? (Příspěvek byl editován uživatelem Mibl.)
Integrální taktový grafikon to je vlastně jedno velké sudoku ... |
|
Thijsvanleer
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 7 Registrován: 9-2007
| Odesláno Neděle, 08. března 2009 - 09:23:42 |
|
Studii proveditelnosti zavedení IDS v podmínkách kraje Vysočina vyhrála společnost UDI Morava. Tatáž společnost má na svědomí IDS Pardubického kraje. To jenom na okraj, aby bylo jasno, jakou perspektivu rozvoje bude mít veřejná doprava v kraji Vysočina |
Orky
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 1257 Registrován: 10-2004
| Odesláno Neděle, 08. března 2009 - 10:10:16 |
|
Současný koncept dálkové dopravy na Jihlavsku zřejmě zůstane ještě hodně dlouho stejný. Z toho pak vychází i osobní vlaky: HB-Jihlava s odjezdem cca X:07 a příjezdem cca X:37 na něž pak navazuje rychlík do Brna => neměnit Možný taktový model vycházející ze současného stavu lze vyčíst ze str. 448 KJŘ (první vlak je 14841 s odj. 12:15). Teď jde jen o to rozhodnout, které vlaky budou kam přímé. Na současné infrastruktuře dobře vychází kříž R/Os v Kostelci (vazba jednou za 2 hodiny od Veselí i od Jihlavy. Boblick: Trochu víc slušnosti by to chtělo. Thijsvanleer: Takže dost špatnou. (Příspěvek byl editován uživatelem orky.)
Thomas van Trolleybus: "Hromadná doprava je proces, který spolehlivým způsobem přepraví své oběti, nazývané též cestující, co nejnepohodlněji a nejpomaleji do jimi žádaného místa, popřípadě úplně jinam." |
|
Bručoun Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 1521 Registrován: 9-2007
| Odesláno Neděle, 08. března 2009 - 11:45:28 |
|
"ICOM dodělal celou ZDO svými superlevnými Mercedesy Connecto,které mají problém dodržet jízdní doby ŠL 11 a zvládají doby tak maximálně 706 RTO!!" Nestíhání jízdních dob jsem si opravdu nevšiml, a to jsem s tím jel několikrát na docela slušnou vzdálenost. Problém vidím "jen" v tom, že má ICOM nejen v connectech, ale i v intourech namontované sedačky, na kterých se dá sedět maximálně čtvrt hodiny. Radši pojedu z Prahy do Králíků opravdu dálkovým SORem, než z Benešova do Prahy Mercedesem v úpravě ICOMu. "vše dlouho tajit a pak vorubat relace, kde by mělo smysl jezdit i hustěji než dnes (ono jim tam toho i tak relativně dost zůstane). Vážně si nejsem jist, zda veřejně prezentované úvahy o autobusech nejsou menším zlem." Hodně záleží na tom, jaké přesně má trať trasování, kde zastávky, jakou jízdní dobu, kolik se vozí lidí, kolik a jakých autobusových souběhů, a kolik se za to vše dnes zaplatí. Autobusová náhrada by se podlě mě měla projektovat komplexně, a ne jenom jako náhrada jedné linie druhou linií. Z hlediska fungování VHD je nesmysl bazírovat na tom, že když má dnes nějaká osada o 100 obyvatelích 12 vlaků za den, a nedaleká obec o 300 obyvatelích 6 spojů v kladiva, tak že to do budoucna bude stejně. Obávám se ale, že většina krajů bude případné autobusové náhrady dělat přesně 1:1, a na možnost zlepšení VHD v celé oblasti se vykašle. "nejsme Praha nebo Brno, abychom nutili lidi přestupovat" V tom případě se lze inspirovat v hradeckém nebo ústeckém kraji. V hradeckém budují IDS méně revolučními metodami, s nepopiratelnými výsledky, a na.erou přitom daleko méně lidí. I v ústeckém kraji přistupují k dosavadním autobusovým linkám celkem přiměřeně. Sice se několikrát zvedly bouře "nemístních" kvůli lokálkám, ale místní si zřejmě moc nestěžují. Koncept "přestupovat vždy, všude, bez ohledu na cokoli, špička nešpička" považuju za mylný, tak jako každý "odezdikezdismus". VHD dnes určitým zpsůobem funguje, a mělo by být cílem ji vylepšit, a ne si honit triko úžasnými revolučními koncepty á la Ropid nebo Kordis. Nutit davy lidí do x přestupů při cestě z práce a do práce, když doteď jezdili rychle a přímo, je kokotina. Podotýkám, že organizace VHD, tak jak ji vidím v jihočeském kraji, se mi většinou nelíbí. Nevidím ale žádný smysl v tom, vzít to honem k té druhé zdi. Myslím, že žádný specialista na železnice, který není ochoten si detailně nastudovat fungování a využívání stávajících autobusových linek v řešené lokalitě, nemůže vytvořit funkční systém veřejné dopravy. Systém "všichni si přestoupí na vlak" nebo "všichni si dojdou na nádraží a ve městě dojedou MHD" může zejména ve špičkách vést ke snížené použitelnosti veřejné dopravy. "Tatáž společnost má na svědomí IDS Pardubického kraje." Zkuste popsat, co konkrétního udělali dobře a co konkrétního špatně. Tuhle oblast moc neznám, a nesleduju. (Příspěvek byl editován uživatelem Bručoun.) |
Mibl
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 2313 Registrován: 6-2005
| Odesláno Neděle, 08. března 2009 - 12:03:32 |
|
Bručoun: Myslím, že nejsme ve sporu. Nechci přestupy všude a za každou cenu, ale leckde mohou být výhodné, resp. by bylo vhodné, aby místní linka nejela z hlediska železničního JŘ do prázdna, když stačí i jen relativně malé posuny (v době kolem střídání směn to nemusí vyjít, ale dopoledne, večer a o víkendu je ježdění do a z ničeho blbost). Podobně může být v sedle výhodné jezdit po hodině s přestupem (navíc stejně rychle) než co dvě hodiny bez přestupu. Ve špičce si taky (někde) umím představit proklad přímo a s přestupem o 30 minut vedle. Jistě, tarifní integrace by byla vhodná Prostě zlepšit spojení pro relace, kde je denní vyjížďka do ČB řádově 10x silnější než v těch kterým o něco pohorším. Ad IDS Pardubického kraje: Vkládám článek, který byl před časem (srpen 2008) v místní diskuzi o IDS. IDS Pardubického kraje se nepovedl... Pardubice/ Pomalu uplyne půl roku od spuštění Integrovaného dopravního systému Pardubického kraje (IDS Pk). Jeho příprava trvala několik let, ale výsledek několikaleté práci neodpovídá. V únoru se integrovaly autobusy Connex a ČSAD Ústí nad Orlicí, v květnu se přidaly České dráhy, ale zapojení důležitého dopravce – Dopravního podniku města Pardubic (DPMP) – se stále odkládá. A jaké jsou výsledky půlročního fungování IDS Pk? Jak sami představitelé kraje přiznávají, jsou téměř nulové, neboť nové cestující do hromadné dopravy nepřivedl. Největší prospěch z tohoto systému tak pravděpodobně mají firmy, které pro Pardubický kraj IDS připravily, a které pro něj rozdělují tržby z „integrovaných" jízdenek mezi jednotlivé dopravce. Základním problémem IDS Pk je nutnost opatřit si čipovou kartu firmy Connex, aby cestující vůbec mohl využít výhod IDS. Pokud kartu nemá, nemůže využívat přestupních jízdenek ani časových jízdenek. Nevím, kolik bylo těchto karet vydáno, ale karet DPMP bylo vydáno přes 60 000 a přitom se s jejich využitím v IDS zatím nepočítá! Čipové karty jsou sice dle vedení kraje „moderní", ale z hlediska možných uživatelů veřejné dopravy, jak se ukazuje, nepraktické. Nejprve je nutné si ji za poplatek nechat vystavit a poté hlídat, jestli je na ni dost peněz. Pokud chce člověk jezdit za tarif IDS, musí si nechat kartu nahrát v předprodeji, takže zase komplikace. Navíc, co dopravce, to jiná karta. Přitom úspěšné IDS, nejen v této republice, jsou založeny na papírových dokladech, jsou maximálně jednoduché a otevřené všem potenciálním cestujícím. Není mi známo, že by v některých západoevropských IDS bylo nutno pro jejich využívání mít výhradně čipové karty. I v České republice lze pozorovat, že IDS založené na papírových jízdenkách se úspěšně rozvíjejí (Pražská integrovaná doprava, IDS Jihomoravského kraje, IREDO v Královéhradeckém kraji), zatímco ty, založené na čipových kartách, jen skomírají (Středočeský IDS, IDS Olomouckého kraje, IDS Karlovarského kraje). Je to hlavně tím, že čipová karta představuje jakousi bariéru a vytváří uzavřenou skupinu cestujících a pro ty, jež tuto kartu nevlastní, je IDS nepřístupný a tak i neatraktivní. Kdo jezdí veřejnou dopravou nahodile, nemůže výhod IDS využít a tudíž nemá být čím osloven a nemá tak důvod svůj postoj k veřejné dopravě změnit a začít jezdit pravidelně. Výhod integrace dopravců bude tedy v Pardubickém kraji možné využít jen u pravidelně dojíždějících občanů po stejné trase (na časové jízdenky), a to je prostě málo. Dalším problémem IDS Pk je neúplné zapojení železnice. Zatímco v autobusech lze za jednotlivé jízdy platit i hotově a cestující zaplatí jízdné podle počtu projetých zón, ve vlaku toto zónové jízdné využít nelze, takže od února mnohdy cesta vlakem vychází dráže, než autobusem, v němž lze cestovat za jízdné dle ceníku IDS Pk. Ve vlacích lze využít pouze časové jízdné, ale opět je nutno vlastnit Connex kartu a nechat si k ní vytisknout časový kupon. Dochází tak ke znevýhodnění železnice, např. v relaci Pardubice – Chrudim lze autobusem cestovat za 16 Kč (s čipovou kartou o 2 Kč levněji), vlakem tato cesta vyjde na 20 Kč. Podobně tomu je na trase Pardubice – Hradec Králové. U žákovského jízdného je v mnoha případech jízdné IDS levnější a znamená tak přesun cestujících z vlaku na autobus. To by zas nebylo až tak nic divného, kdyby se jízdní řády koordinovaly. Zatím o tom kraj mluví dva roky, ale nic vidět není. Ačkoli kraj nemá peníze, přesto je spoustu let rozhazuje na dotace souběhů. To je opět něco, co by se v kvalitním IDS vyskytovat nemělo. Ať už jde o souběhy vlak – autobus (např. na trasách Pardubice – Přelouč, Pardubice – Hradec Králové) nebo i souběhy autobusů, kdy na jedné trase jede v krátkém čase několik autobusů za sebou a pak dlouho nic (např. Pardubice – Chrudim). Na druhou stranu se pak nedostává peněz na obsluhu venkovských oblastí, které o víkendu nemají vůbec žádné spojení a ve všední dny jen několikrát za den. Stejně tak chybí přestupní vazby vlak – autobus či autobus – autobus. O tomto kraj už vůbec nemluví. Pokud se však nezlepší kvalita jízdních řádů a návaznosti, nedojde ke zrušení souběhů a zavedení nových spojů třeba i v úplně nových trasách, nelze očekávat nějaký výrazný nárůst zájmu o veřejnou dopravu. A jaká je reklama? Když jedu autobusem, nikde žádný letáček, zpravidla ani vyvěšené další informace o IDS Pk. O tom, že jedu v IDS, se dozvím jen z jízdenky, kde to je napsané. Na zastávkách nikde nic, nepočítám-li více či méně poškozené samolepky, které v mnoha případech splývají s ostatními nálepkami a reklamou, která zde nemá pravděpodobně co dělat (viz autobusové nádraží v Pardubicích). Na železnici je to lepší, tam jsou na nádražích jak letáčky, tak nástěnky s informacemi doplněné symboly IDS Pk. Mnohdy se letáček najde také ve vlaku. A nádražní rozhlasové hlášení je vkusně doplněno oznámením, že „ve vlaku platí také tarif IDS Pardubického kraje". Takže zbývá přemýšlet, jakou že reklamu tedy tomuto IDS Pk udělal sám jeho objednavatel, tedy kraj.... Závěrem lze říci, že se potvrdilo to, co se čekalo již před spuštěním IDS Pk, a sice že v této podobě nebude pro cestující atraktivní a kraj bude stát pouze spoustu peněz s nulovými přínosy. Peníze se tak místo na dopravní obslužnost dávají firmám na změny software a další úpravu technologií. A už to trvá poměrně dlouho. Bylo by proto vhodné celou koncepci postavenou na čipových kartách opustit a inspirovat se u těch IDS, které úspěšně fungují a přitahují do hromadné dopravy nové cestující. A o to by hlavně mělo jít, nebo jde o něco jiného ...?! Mimochodem, připravovaný IDS JČ kraje počítá pouze s tarifní integrací (čipovky) a do linkového vedení se sahat neplánuje. Jaké budou výsledky lze odhadnout. Bohužel
Integrální taktový grafikon to je vlastně jedno velké sudoku ... |
|
Orky
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 1258 Registrován: 10-2004
| Odesláno Neděle, 08. března 2009 - 12:27:04 |
|
A to je právě ono. Jedním se základních principů IDS je možnost cestovat na stejný jízdní doklad bez ohledu na použitý druh dopravního prostředku. Důležitým kritériem fungování IDS je o vzájemná koordinace jednotlivých druhů dopravy a dopravců! Čipová karta by měla být pouze variantou jízdného, papírové jízdenky budou ještě hodně dlouho nutné pro občasné uživatele. Mám obavu, že očekávání Vysočiny se nedostaví, a myšlenku IDS opustí.
Thomas van Trolleybus: "Hromadná doprava je proces, který spolehlivým způsobem přepraví své oběti, nazývané též cestující, co nejnepohodlněji a nejpomaleji do jimi žádaného místa, popřípadě úplně jinam." |
|
Bručoun Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 1522 Registrován: 9-2007
| Odesláno Neděle, 08. března 2009 - 12:59:15 |
|
Mibl: IDS PK mi nápadně připomíná SID. Aneb IDS opravdu k ničemu. Jízdné není z A do B, ale podle toho, kterou trasou se jede. Výše jednotlivého jízdného závisí na tom, jestli je lístek papírový, nebo na kartu. Pokud je jeden autobus rozepsán v JŘ jako dva navazující spoje, tak se styčná zóna platí dvakrát, přestože zůstáváte sedět v jednom busu. Koordinace JŘ veškerá žádná. Není ÚDI Morava náhodou ta firma co zprasila SID? Lepší výsledky mají i v ústeckém kraji, kde žádnou tarifní integraci nezavedli. Myslím, že koordinace jízdních řádů a přiměřená rychlost a komfortnost spojení je to, o co jde především. "může být v sedle výhodné jezdit po hodině s přestupem (navíc stejně rychle) než co dvě hodiny bez přestupu." Pokud tam ten vlak po té hodině stejně jezdí, tak souhlasím. V sedle, večer a o víkendu je největší problém hustota spojení za příměřené peníze. Autobusové souběhy ve špičkách, a jejich zrušení v sedle, můžou umožnit celodenní ježdění se stejnou soupravou, aniž by docházelo k přetěžování vlaků ve špičkách, a k vožení vzduchu mimo špičku. Na druhé straně, systém "mimo špičku vlak i bus po 2 hodinách v prokladu", může v mnoha případech obsluhovat území lépe, a ještě být nejlevnější. (Příspěvek byl editován uživatelem Bručoun.) |
Mibl
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 2314 Registrován: 6-2005
| Odesláno Neděle, 08. března 2009 - 13:17:12 |
|
Není ÚDI Morava náhodou ta firma co zprasila SID? Zadáte-li do googlu "ÚDI Morava SID", tak vše naznačuje tomu, že ano. Vůbec nepochybuju o tom, že obchází i další kraje a zkouší nabízet své služby. Leckde je pro úředníky odboru dopravy snazší si za nemalý peníz objednat externí firmu, než sami něco dělat. To, že výsledek je tristní, je věc druhá.
Integrální taktový grafikon to je vlastně jedno velké sudoku ... |
|
Mechanikofil Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 942 Registrován: 6-2007
| Odesláno Neděle, 08. března 2009 - 13:50:04 |
|
Petr Vlček: Ne každej chce sedět 2-3 hodiny jako skrčenec prakticky bez možnosti se protáhnout a se svačinou na koleně. Tak to jste měl ještě docela štěstí. Někteří dementní autobusáci zakazují lidem v busech i jíst (někde jsem viděl papír na dveřích, že i toto může být jedním z důvodů k vyloučení z přepravy bez náhrady jízdného). |
Petr_vlček
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 1584 Registrován: 5-2004
| Odesláno Neděle, 08. března 2009 - 14:08:22 |
|
"Někteří dementní autobusáci zakazují lidem v busech i jíst (někde jsem viděl papír na dveřích, že i toto může být jedním z důvodů k vyloučení z přepravy bez náhrady jízdného)." O tom jsem pouze slyšel. S takovým volem bych ale opravdu nejel. |
David
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 2896 Registrován: 12-2007
| Odesláno Neděle, 08. března 2009 - 14:29:00 |
|
Mibl: Bohužel nejen současná 220ka by zabraňovala realizaci toho, co jsem sepsal, i když to samozřejmě není nic světaborného. Také není elektrizovaná 240ka, nejsou vratné soupravy, které by dovolily zkrátit pobyt v Jihlavě (stavbu spojky Jihlava město - Malý Beranov nepovažuji za důležitou, s tím ohledem, že uvažuji přestupní uzel v Jihlavě "hlavním" o půl, aby se stihl HB v celou), takže ani z tohoto pohledu to bohužel není na pořadu dne. Studii proveditelnosti zavedení IDS v podmínkách kraje Vysočina vyhrála společnost UDI Morava. Tatáž společnost má na svědomí IDS Pardubického kraje. Aneb není nad to, když něco takového vytvářejí opravdoví profíci, a ne jen pár fanoušků, co jen tak nezávazně diskutují na internetu, že. K čipovým kartám - Rád si nechám od někoho vysvětlit, v čem jsou čipové karty jako elektronická podoba předplatní jízdenky tak skvělé, že jsou často upřednostňovány oproti jízdenkám v papírové podobě. Napadá mě totiž pár nevýhod - řidič meziměstského autobusu nemůže ani náhodou zkontrolovat, jestli tu kartu používá opravdu ten cestující, na nějž je ta karta napsána, dále je potřeba, aby ta karta byla kompatibilní s tím zařízením, které nosí průvodčí ve vlacích (teď si nějak nemůžu vzpomenout, jak se tomu zařízení říká), samotná kontrola jednoho cestujícího ve vlaku trvá určitě déle (než se ta karta načte, oproti papírové jízdence, kterou stačí průvodčímu ukázat); pak mě taky napadá, že asi není možné prodloužit platnost takové karty (tedy nahrát do ní další předplatní jízdenku), protože ne všude mají příslušné zařízení, které by to zvládlo... ![](https://www.k-report.net/discus/clipart/uhoh.gif) |
pv Neregistrovaný host Odeslán z: 90.176.167.9
| Odesláno Neděle, 08. března 2009 - 15:33:20 |
|
Bručoun: u IDS JMK se řekne A, ale už nikdo neřekne B.jsem v televizi slyšel, jak dříve jezdili z hustopečí do brna po dálnici za 20 minut a dnes jim to trvá hodinu. fajn, beru že se jim to v některých časových intervalech prodloužilo, ale když ráno hnije autobus v zácpě v brně 20 minut, tak jede z hustopečí na kraj brna rychlostí světla(to connecta neumí ). jsem se podíval do jízdního řádu a tam mi vypadlo, že ve špičku to trvá vlakem do 36-41 minut. můj tip je, že pro 30% lidí se to zlepšilo, pro 10% lidí zhoršilo a pro těch 60% to víceméně zůstalo stejné. u velkoměst je jediná cesta přestupovat, pokud se chcete vyhnout zácpám. žádný revoluční koncept to není, funguje to tak ve většině velkoměst na západ od našich hranic. při vší úctě máme u nás velkoměsta jen 3... a ten úd morava má mám pocit na svědomí i idsok. taky parodie na ids... |
Bručoun Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 1523 Registrován: 9-2007
| Odesláno Neděle, 08. března 2009 - 15:44:25 |
|
"v čem jsou čipové karty jako elektronická podoba předplatní jízdenky tak skvělé, že jsou často upřednostňovány oproti jízdenkám v papírové podobě" Měly by umožňovat provázání statistiky počtu cestujících a tržby na jednotlivých spojích. To by mělo ztěžovat krácení tržeb. Teoreticky umožňují zjistit, odkud kam kolik lidí jezdí i bez přepravních průzkumů. Netuším ale, jestli data předávaná objednateli mají potřebný formát, aby to šlo zjistit i prakticky, a jak podrobná data si objednatel archivuje. Opačným extrémem je Ropid, kde systém krácení tržeb vyloženě nahrává, a bez přepravního průzkumu v terénu nevíte o využívání spojení vůbec nic. Někde uprostřed je z tohoto pohledu IREDO, kde je jízdné z konkrétní zóny do konkrétní zóny. Myslím, že OREDí systém jízdného je uživatelsky prakticky stejně výhodný jako Ropid, a přitom by měl umožňovat rámcový přehled o využívání systému a o tržbách na dálku. |
Mechanikofil Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 944 Registrován: 6-2007
| Odesláno Neděle, 08. března 2009 - 16:01:41 |
|
David: Na těch kartách není fotka, aby se podle ní dal uživatel identifikovat? Bručoun: Na linkách pod Ropidem se dějí i jiné "zajímavé" věci. Jedeme busem dva, řidič zkasíruje jen jednoho, ale nevydá jízdenku... |
David
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 2899 Registrován: 12-2007
| Odesláno Neděle, 08. března 2009 - 16:04:15 |
|
Mechanikofil: Ta fotka tam je, ale pokud vím, tak ji neukazujete řidiči, ale jenom přiložíte k příslušnému zařízení, nebo snad ne? |
Bručoun Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 1524 Registrován: 9-2007
| Odesláno Neděle, 08. března 2009 - 16:04:33 |
|
pv, ad Hustopeče: Zhoršení dojíždění ve špičce bych nebagatelizoval. 20 minut se většinou nestojí ani před Prahou, natož před Brnem. Tyhle násilnické metody vytváření IDS, kdy se "ve jménu systému" ruší nebo omezují plně vytížené špičkové spoje, nebo důsledně ukončují na nejvzdálenější možné periferii 25 minut metrem od centra, považuju za špatné. IDS by podle mého názoru měl přitáhnout především denně dojíždějící, neboť v této době jsou silnice a ulice nejpřetíženější. Kordis, a zejména Ropid přitom mnoha přestupy, couravostí, a přetížeností spojů nezanedbatelnou část dojíždějících z VHD vyhánějí. Přitom by kolikrát stačilo část špičkových spojů vést zkratkou nebo po dálnici, a stejný počet vozů by stíhal více obratů. Tím by se snížila jak přetížensot, tak zvýšila rychlost. Kordis znám z větší části jen z doslechu, ale znám mnoho případů, kdy Ropid "ve jménu systému" nezanedbatelné části dojíždějících to dojíždění prodloužil a zkomplikoval. Podle mě je obrovskou chybou nedostatečné rozlišování špičky a mimošpičky. |
Mechanikofil Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 947 Registrován: 6-2007
| Odesláno Neděle, 08. března 2009 - 16:19:05 |
|
David: A to zařízení mu tu fotku nezobrazí? Když jsem přikládat v ČD centru In-kartu, tak se jim na monitoru zobrazila i moje fotka. |
David
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 2901 Registrován: 12-2007
| Odesláno Neděle, 08. března 2009 - 16:32:43 |
|
Mechanikofil: Zařízení v autobuse aby řidiči ukázalo fotku cesujícího? No alespoň v jednom systému takovýchto karet, který znám (ač tuto kartu sám nemám), toto není. Ale jinde třeba ano, to nevím. |
Mechanikofil Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 949 Registrován: 6-2007
| Odesláno Neděle, 08. března 2009 - 16:39:10 |
|
David: Byl to jen dotaz, já žádnou takovouhle kartu nemám, takže sloužit nemůžu. |
David
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 2902 Registrován: 12-2007
| Odesláno Neděle, 08. března 2009 - 16:42:04 |
|
Mechanikofil: Upřímně nevím, co by to muselo v autobusech být za zařízení, aby se tam řidiči zobrazila v solidním rozlíšení fotka, která by měla být nějak zakódovaná v té kartě. (anebo by šlo jen o zobrazení té fotky, která je na té kartě vytištěná? Ale ani to tam myslím není) |
pv Neregistrovaný host Odeslán z: 90.176.167.9
| Odesláno Neděle, 08. března 2009 - 19:41:37 |
|
právěže v tu špičku se v brně stojí. takže k časovému zhoršení dochází mimo špičku. problémem v brně je propustnost centra a to se přenáší na výpadovky. ono bylo fakt padlý na hlavu se posunovat v zácpě na zvonařku, kde stejně je mizerná návaznost na mhd. takže je třeba připočítat +5 až +10 minut na docházku na uzel mhd hlavní nádraží |
Orky
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 1264 Registrován: 10-2004
| Odesláno Neděle, 08. března 2009 - 19:57:29 |
|
Že by lidi přestalo bavit stát na D1 v kolonách? http://aktualne.centrum.cz/domaci/zivot-v-cesku/clanek.phtml?id=6 31445 Podle tohoto článku stoupl počet cestujících v úseku Praha-Brno o čtvrtinu, ale v celé republice poklesl o 7000000.
Thomas van Trolleybus: "Hromadná doprava je proces, který spolehlivým způsobem přepraví své oběti, nazývané též cestující, co nejnepohodlněji a nejpomaleji do jimi žádaného místa, popřípadě úplně jinam." |
|
David
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 2911 Registrován: 12-2007
| Odesláno Neděle, 08. března 2009 - 20:15:20 |
|
Opravdu krásný článek. Počet cestujících poklesl o 7 000 000 (to je nezpochybnitelný fakt), a počet cestujících mezi Prahou a Brnem prý vzrostl o čtvrtinu... Několik krajů si už nechalo vypracovat analýzy, ze kterých vyplývá, že autobus může vyjít i třikrát levněji. Ono je potřeba na to dělat analýzu? Myslel jsem, že stačí jen porovnat adekvátní částky, co kdo požaduje za dotaci na jednotku výkonu. |
Happy
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 2224 Registrován: 9-2005
| Odesláno Neděle, 08. března 2009 - 20:40:59 |
|
ad David: Kraj Vysočina stála letošní zima 250 mil a opravy děr budou stát 80 mil.K tomu ještě připočteme poplatky v nemocnicích a nenažranost krajských úředníků a co nám vyjde???
Jsem proti zbourání výpravní budovy v Ústí nad Orlicí.Nechci další Těšnov.Podepište prosím petici na http://www.stop-demolici.wz.cz/ Existují i jiné stavební varianty bez likvidace výpravní budovy. |
|
David
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 2914 Registrován: 12-2007
| Odesláno Neděle, 08. března 2009 - 20:43:52 |
|
Happy: No - tu zimní údržbu zaplatit museli a nebylo to zdaleka jenom kvůli autobusům (jestli to myslíš v tomto smyslu). A ta druhá věta, no... Co na to říct? ![](https://www.k-report.net/discus/clipart/uhoh.gif) |
Vašek Neregistrovaný host Odeslán z: 85.71.32.203
| Odesláno Neděle, 08. března 2009 - 21:22:48 |
|
IDS Pardubického kraje je podle mě a mé zkušenosti pěkný paskvil. S vedením linek a jejich návazností se nic nedělá. Nesmyslné tarifní uspořádání. Když jedu od nás do Pardubic, tak platím různě, protože projíždím různý počet zón a na kilometricky kratší trati se platí více. Nebo v autobusu, který kromě jedné zastávky, jede stále v jedné zóně, se kvůli tomu platilo více. To už po mé připomínce opravili. Byly také v grafickém schématu chybně vedené linky. |
Bručoun Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 1529 Registrován: 9-2007
| Odesláno Neděle, 08. března 2009 - 21:26:21 |
|
"stačí jen porovnat adekvátní částky, co kdo požaduje za dotaci na jednotku výkonu." Zatímco na železnici se dojednává přímo výše úhrady za ztrátu, a skutečně utržené jízdné se nevyúčtovává, tak u autobusů je ztráta kalkulovaná jako smluvní platba za výkon (Kč/km) mínus skutečná tržba. Nedávno tu zaznělo od povolaných, že průměrná platba za ztrátu lokálky je 60 Kč/vlkm, a průměrná ztráta busu je 20 Kč/km. Těch 20 Kč/km ale je údaj za celý kraj. U linek, nahrazujících vlak, čili u páteřních linek, by se v mnohém případě mohlo utržit víc, než je krajský průměr, a úhrada ztráty by mohla po navýšení požadavků ČD být třeba jen čtvrtina nebo pětina toho, co se platí ČD. |
|