Diskuse » Archiv 2017 » Železnice » 4. koridor » Archiv diskuse 4. koridor do 25. 07. 2017 | předcházející | další |
Archiv diskuse 4. koridor do 25. 07. 2017dolů |
autor | příspěvek |
---|---|
Simba
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 2509 Registrován: 7-2008 |
Výňatek ze zápisu pamětní knihy stanice chotovinské za rok 1970: "Denní průměr 62 vlaků. Konečně se staví elektrická přípojka na hradlo Stoklasná Lhota. Železniční nehody na silnicích uspišují vybudování sovětských automatických závor na státní silnici na Moravči a současně se tam budují světelná oddílová návěstidla. Rovněž souhlasová hradla z Tábora až do Benešova u Pr. jsou zapjata." Zapsal Antonín Brož, náčelník stanice (Příspěvek byl editován uživatelem simba.) |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 4612 Registrován: 9-2005 ![]() |
Na Moravči nic jiného postavit nešlo. Jedině zas hradlo bábobloku. V sousedních stanicích byla totiž elektromechanika, jak jistě víte tak až do koridoru dokonce v Sudo s mechanickými návěstidly. Na staré Moravči kvůli světelným návěstidlům vyrostl domek "releovky" vedle hradla pár metrů směrem k Sudo. Přejezd byl krytý návěstidly, Lo stálo těsně před přejezdem. Pouze byl zrušen pohon závor na I/3 a z verandy se obsluhovala jen Liberta přejezdu směrem na Sudo. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 7332 Registrován: 4-2003 |
Simba:Zaměstnanost byla hlavní cíl a v dané době vycházela lidská práce pořád levněji než masívní modernizace do málo významné trati Je potřeba, abys neustálým žvaněním o málo významné trati ze sebe dělal úplně zbytečně wola, když to nebyla pravda? Pikehead:Ale divím se tak slepě položenému požadavku náhrady "kus za kus". Moc se tomu nediv. V Praze při výstavbě přeložky trati 171 kvůli barrandovskému mostu bylo také postaveno nové hradlo. Funguje dodnes, místo toho, aby při této příležitosti tam byl postaven autoblok ![]() Jinak to, co píše Simba se zaměstnaností, se nezakládá vůbec na pravdě. Dráha v osmdesátých letech bojovala s nedostatkem lidí (jejich neefektivní využívání spolu s nedostatečnou technickou vybaveností), nikoliv s jejich přebytkem. A když se člověk podívá na rozdíly mezi konzervativní Severozápadní dráhou (bábloky všude možně - 072, 231, 221, 171) a v mezích možností doby pokrokovou Jihozápadní dráhou (například autoblok mezi Zdicemi a Plzní), tak to dost bije do očí. Ostatně i na Severozápadní dráze měla elektrizace severovýchodně od tratí 072 a 020 přísnou stopku, což se dodnes podařilo narušit jen elektrizací trati Hradec Králové - Jaroměř. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 908 Registrován: 6-2016 |
"Funguje dodnes, místo toho, aby při této příležitosti tam byl postaven autoblok" Dovolil bych si doplnit "aspoň do Radotína"... A lidí bylo fakt nedostatek - na ranžíru v Břeclavi před KOMPASem sloužili jako zarážkáři hlavně propuštění muklové. Na nástěnce s obsazením směn měli dokonce "prefabrikované" cedulky "zpět ve výkonu trestu" ![]() |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 7334 Registrován: 4-2003 |
honzaklonfar:Dovolil bych si doplnit "aspoň do Radotína"... Tak tak, přesně toto jsem měl na mysli ![]() V tomto případě je to ale vskutku hodně nepochopitelné ![]() Jinak zajímavé je, že Radotín samotný se od ostatních stanic na 171 odlišuje - je tam releoffka a nikoliv elektromechanika. Ovšem to ale má asi na svědomí výstavba tehdy nové cementárny, kdy se zaúsťovala nově její vlečka a roubovat to do elektromechaniky se asi nikomu nechtělo. |
Rob
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 1401 Registrován: 1-2005 ![]() |
Bram: bohužel dokumentaci trhacích prací nemám. Jen si pamatuji na to, když původní trať již byla bez kolejí, tak polní přejezd směrem k Sudoměřicům (na dohled od hradla) stál komplet vč.trojlístku - ale bez kolejí.. Byl to dost zvláštní pohled. Bohužel fotku jsem někam dobře uložil. Tak alespoň ještě přidávám pohled na původní moravečské hradlo. (tehdy byl hodně tmavý prosincový den ![]() |
Pikehead
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 3171 Registrován: 3-2007 |
Bram: no to je vlastně pravda, denně jsem kolem toho jezdil do školy. :-) Již nedivím se více! Jinak na AB bych ani nepomýšlel, ale AHr se snad umělo zaroubovat i do elektromechanik a umělo se už za totáče? Nebo neumělo? |
Mladějov
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 10625 Registrován: 3-2007 |
Ad hk, Bram a Simba : Zoufalý nedostatek lidí byl speciálně na železnici, kde už se tenkrát zajídal hodně lidem nepřetržitý provoz, značná odpovědnost a především bohorovnost vyšších kádrů mj. typu "Těch pět šichet navíc si prostě uděláš" aneb možnost nařizovat velké přesčasy (nakonec stačí nakouknout do tehdejšího Zákoníku práce, kde bylo všechno moc hezké, ale vždycky s dovětkem "Neplatí pro pracovníky dopravy a spojů". Soudruzi by moc rádi nějakou tu techniku, ušetřící lidi v provozu, měli, a ne že se schválně nestavěl na 220 AB, aby měli lidi práci, to je Simbo, neskutečná hloupost. Nota bene právě za bolševika byl přechod Dvořiště zavalen nákladními vlaky na Západ (jih ![]() Bram : Po tom rozdílu mezi JhZD (Jihozápadní dráhou) a SzD (Severozápadní dráhou) jsem trochu pátral, protože to nebylo jen o AB mezi Zdicemi a Plzní, to byla i třeba radiofikace tratí, posunových záloh, dálkovina..a třeba dodnes patrná znatelně lepší radiová kázeň výpravčích bývalé Southwest Railway ![]() S pár lidmi od fochu a pamětníky jsme se shodli na tom, že těch faktorů bude víc : průmyslovější západ republiky, značný podíl VŠ a odborně SŠ vzdělaných lidí v JhZD, fabrika Škoda, vojáci a jejich tlak na propustnost tratí ve směru SRN (NSR) pro případnou invazi (mně fascinovalo, že součástí mobilizačních plánů byla třeba vyšpióněná závěrová tabulka žst Schwandorf nebo nedokončená stavba autobloku na trati 180). I proto Sergeje a další výkonné mašiny napřed tam. Těch faktorů bylo samozřejmě víc, to je na delší debatu. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 4613 Registrován: 9-2005 ![]() |
AHr je dost nákladná stavba. Kabelizace celého mezistaničního úseku, indikace volnosti/obsazení celého mezistaničního úseku, ovládání v sousedních dopravnách... Naproti tomu HPB tam už byl, jen se přesunul do nového hradla. Nezapomínejme ani na to, že v době, kdy se projektovala přeložka, bylo na celé trati vzdušné vedení a na to opravdu nic jiného než HPB nešlo pověsit. Pro jeho funkci postačovaly 3 vodiče vedení. |
Mladějov
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 10626 Registrován: 3-2007 |
AHr na tratích za totáče nebyl plán stavět, tehdy byly metráky klasických hradel na magistrálních dvojkolejkách a to bylo třeba především nahradit (autoblokem a stanice releovkama). |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 4614 Registrován: 9-2005 ![]() |
Ano. Maximálně tam, kde se postavily nové staniční releovky či TESTy a mezistaniční úseky byly vybaveny KO, vybudovaly RPB (Střezimíř - Ješetice, Olbramovice - Tomice - Bystřice s hradlem Opřetice ovšem s obsluhou, tedy ne automatické). Tady musím zmínit perlu: ačkoli Hr.Opřetice mělo od r.1978 RPB a tedy kabel 220V z Tomic pro napájení reléové části hradla a světelná návěstidla, samotné hradlo bylo osvětleno - petrolejem. Časem se načerno připojil kabel aspoň pro lampičku nad stolem. (Příspěvek byl editován uživatelem Plešoun.) |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 7179 Registrován: 4-2003 ![]() |
Zaměstnanost byla hlavní cíl a v dané době vycházela lidská práce pořád levněji Ale houby. V osmdesátkách byl brutální nedostatek pracovních sil a náboráři ČSD stáli pomalu před východama z věznic. Finace ovšem odčerpával extrémně investičně náročný těžký průmysl a ohromný zbrojení a vůbec míra militarizace země. Technickou zaostalost Severozápadní dráhy kromě lidskýho matroše (vliv Prahy...) mělo zásadní vliv budování extrémně drahých přeložek v severnách Čechách v důsledku důlní činnosti.
obrázek - Drážní stupnice tvrdosti modrých gum.
citát - Harry Callahan: "Názory jsou jako díra do zadku. Má ji každý." |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 7335 Registrován: 4-2003 |
Mladějov:Po tom rozdílu mezi JhZD (Jihozápadní dráhou) a SzD (Severozápadní dráhou) jsem trochu pátral, protože to nebylo jen o AB mezi Zdicemi a Plzní, to byla i třeba radiofikace tratí, posunových záloh, dálkovina..a třeba dodnes patrná znatelně lepší radiová kázeň výpravčích bývalé Southwest Railway a péče třeba o pokrytí signálem TRS pravidelným projížděním tras měřícím vozem VKV a seřízením příslušných antén. Tak tak, v Protivíně jsem dostal loni několikrát pojeb od výpravčího za to, že jsem nepoužíval simplexní vysílačku, ale volal jsem mu mobilem ![]() Ale teď vážně, do dnešních dnů je zjevný rozdíl mezi bývalou Severozápadní dráhou a Jihozápadní dráhou patrný. Jak v technickém stavu tratí, tak v jejich vybavenosti. Nakonec si šlo kdysi všimnout záležitostí typu: Zlikvidovaná/nezlikvidovaná zeleň v kolejišti i mimo něj, množství blaťáků na kilometr, dále všeobecně čistota/zaneřádění štěrkového lože, množství pomalých jízd atd. Prostě vždy, když jsem jel od Benešova na jih či od Zdic na jihozápad, tak jsem si připadal jako v jiném železničním světě, než na který jsem v Praze a okolí byl zvyklý ![]() Nakonec v jisté barevné náborové publikaci Severozápadní dráhy z osmdesátých let (možná bych jí ještě někde doma našel), někdo patrně zařadil nevědomky pěkně nechutné snímky - výměna kolejí na dvoukolejné trati, přičemž nová kolej byla položena do starého nevyčištěného štěrku. Fuj, fuj, fuj. Jak to asi dopadlo, se můžeme jen domýšlet - kolej byla pak patrně zasypána novým štěrkem a podbita. Za jak dlouhou (či spíše krátkou) dobu se geometrická poloha takto opravené koleje zhoršila natolik, že tam musela být zavedena pomalá jízda, se můžeme dohadovat. Dle reálií (dvoukolejka v rovině) bych odhadoval, že to bylo na trati 231 či 072. S pár lidmi od fochu a pamětníky jsme se shodli na tom, že těch faktorů bude víc : průmyslovější západ republiky, značný podíl VŠ a odborně SŠ vzdělaných lidí v JhZD, fabrika Škoda, vojáci a jejich tlak na propustnost tratí ve směru SRN (NSR) pro případnou invazi (mně fascinovalo, že součástí mobilizačních plánů byla třeba vyšpióněná závěrová tabulka žst Schwandorf nebo nedokončená stavba autobloku na trati 180). I proto Sergeje a další výkonné mašiny napřed tam. Těch faktorů bylo samozřejmě víc, to je na delší debatu. Díky moc za pátrání, jsem rád, když jsi to debatami s pamětníky a s lidmi od fochu dal dohromady. Tohle se nikde oficiálně dohledat nedá, v žádném archivu to opravdu nenajdeme ![]() |
Mladějov
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 10627 Registrován: 3-2007 |
>Finace ovšem odčerpával extrémně investičně náročný těžký průmysl a ohromný zbrojení a vůbec míra militarizace země. Radku, tohle ti žádný mentální bolševik ale nevezme, ten věří, že Dřív Bylo Líp a že kdyby nepřišel zkurwenej Havel, mohl tady být socík nadosmrti (a nikdy nepochopí, že byl socík ekonomicky na huntě - i v ČSSR. Mmch třeba zajímavé jsou materiály z konce sedmdesátek-začátku osmdesátek, kdy souzi konstatovali, že tempo stavby metra v Praze (stavba i vysoké politické priority) nelze udržet z důvodů finančních, materiálových i pracovních sil. Akorát to neříkali v televizi a nepsali o tom v Ruďasu, takže to pro "simby" neexistovalo a jsou to jen pomluvy štvavých vysílaček ![]() |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 1848 Registrován: 12-2007 |
Mladějov: Já socík vůbec neobhajuji, nicméně jedna výhoda např. při stavbě metra byla. Jistě metro stálo ČSSR hodně peněz, na straně druhé zde byly organizace jako Metroprojekt a Metrostav, takže Metroprojekt metro vyprojektoval a Metrostav stavěl. Byla zde určitá tendence, aby práce na sebe navazovaly, čili, např. jakmile parta razičů nikde skončila, tak na jiném úseku metra zase začala v rubání. Podobně to bylo i s technickým zabezpečením apod. Ekonomicky to bylo myslím dost výhodnější, stroje nebo lidi se posunovali postupně na další místa, jejich vytížení bylo dost plynulé. Teď vše musí proběhnout složitým stavebním řízením, pak se stavba musí vysoutěžit, přičemž nedochází k návaznosti staveb, takže už 2 roky se žádné metro nestaví, stroje se musí buď najímat znovu, anebo jsou někde umístěny, kvalifikace stavebníků se také plynule nerozvíjí. Myslím, že postup, jaký byl za socíku, se pořád praktikuje např. v Moskvě při stavbě metra anebo v Číně při stavbě celé dopravní infrastruktury. Ale bohužel, jako členové EU musíme dodržovat postup týkající se ekonomické soutěže. |
Mladějov
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 10629 Registrován: 3-2007 |
Já odpovídám na dotazy na příčiny faktu, že byla Severozápadní dráha o dost pozadu vůči dráze Jihozápadní. A následně popisuji to, že socík na velké stavby ekonomicky neměl (a ilustruju to třeba i tím metrem). A věděli to sami "Pláteníci". Diskuse o administrativě okolo staveb je úkrok úplně jinam, spíš do "nie je všetko zlato, čo sa blyští".. ![]() Tady nikdo nemluví o "blyštění", akorát konstatuju, jak to bylo, protože na zavádějící nesmysly typu, že se na 220 budovaly za socíku hradla místo AB, aby lidi měli prácu, je nutno reagovat..a k tomu jsem popsal některá fakta a zkušenosti z železnice tehdejší doby. (Příspěvek byl editován uživatelem Mladějov.) |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 14127 Registrován: 5-2002 ![]() |
Bram: Ovšem to ale má asi na svědomí výstavba tehdy nové cementárny, kdy se zaúsťovala nově její vlečka a roubovat to do elektromechaniky se asi nikomu nechtělo. Spíš šlo toho vlečkaře "podojit". Zkus si udělat malou inventuru RZZ v severovýchodních Čechách v 80. letech: Kunčice - cementárna, Libuň - pískovna, Příšovice - panelárna či co, Hodkovice - ACHP, nejspíš i Brniště - uran, později Srní+Žizníkov dtto. TH mě případně doplní. Jinak všude elektromechaniky, mechaniky nebo dokonce jen klíčový průmysly. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 7184 Registrován: 4-2003 ![]() |
Byla zde určitá tendence, aby práce na sebe navazovaly, čili, např. jakmile parta razičů nikde skončila, tak na jiném úseku metra zase začala v rubání. Jo, jako že se (třeba začalo ze zkapacitněním tratí kolem Tlemalína v situaci, kdy hlavní návozy stavebních matroše pro Tlemelín) už dávno doběhly. Vy vůbec netušíte, co to byl socialistický bordel a jak zkostnatělý bylo plánování. A pažský metro (jel jsme v něm poprvý někdy v 5-6/74 i s kačerem na provázku) bylo postaveno s asi 20 letým zpožděním. Spíš šlo toho vlečkaře "podojit". Hlavně v Radotíně byla nověpřipojená spojka přes most IQ a byly tam šíhlý wexle a celý to snad ze začátku mělo nějaký provizorní ZZ.
obrázek - Drážní stupnice tvrdosti modrých gum.
citát - Harry Callahan: "Názory jsou jako díra do zadku. Má ji každý." |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 2445 Registrován: 3-2004 |
Ale bohužel, jako členové EU musíme dodržovat postup týkající se ekonomické soutěže. Takže nikde v EU se prostě nestaví, že... ![]() vojáci a jejich tlak na propustnost tratí ve směru SRN (NSR) pro případnou invazi Plný souhlas. Předpoklad byl udržovat dvě železniční tratě ve směru postupu (tj. Cheb-Marktredwitz-(Nbg) a Domažlice-Furth-(Regensburg). |
balik
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 2329 Registrován: 11-2002 ![]() |
Spíš šlo toho vlečkaře "podojit". Zkus si udělat malou inventuru RZZ v severovýchodních Čechách v 80. letech... Jj., u nás na jihovýchodě mimo hlavní tah (Brno-Břeclav) taky širokodaleko nic, pouze cestová reléovka Lužice - MND, Gbely - takynafta, Tlumačov - kovošrot. |
Simba
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 2510 Registrován: 7-2008 |
Á, tady se zas politikaří. Já prostě jen koukám, jak kolem hovna, jímž je nějaká KFJB dokážete udělat politickej problém na několik stránek diskuse. Ano, nepochybně, význam trati byl tak veliký, že nebyl nikdy důvod ji po roce 1918 zdvoukolejnit - a to jsou prosím informace z ofic.materiálů, nikoli Vaše babské plkání. Průměrný denní počet vlaků dosahoval v úseku Tábor - Benešov průběhu od roku 1945 do roku 1970 od 46 do 62 vlaků, což byl fakt "šrumec". Jiná věc je, co bylo dole na jihu v téže době, ale pokud nedokážete dát jasná čísla, je to zase jen diskuse o ničem. Jistěže byl nedostatek pracovních sil, otázka je jak a kde - srovnávat hradlo s ranžírem není poněkud košer. Čtyřiadvacítky, které oficiálně být nemohly, se běžně realizovaly (zejména v období dovolených - tak ony se tyhle podvody s rozepisováním dělají leckde dodnes, co si budeme povídat). Na druhou stranu byla dráha dost lukrativní, neboť se na ní třeba byly vyšší mzdy pro běžného dělníka než v mnohých jiných oborech. A nedostatek pracovních sil je pořád - chybějící výpravčí, zabezpečováci, CDP je tak lukrativní podnik, že se tam moc nikomu nechce ...některý věci se nemění - jen těch lidí už není potřeba tolik - stačí srovnat počet zaměstnanců tehdy a dnes, tj.prostě vývoj, já s tím nemám problém, Vy máte problém se mnou, ale to je Váš boj. Vy musíte být vždy a pokaždé v opozici - kdybych to o přístupu k modernizacím a prioritám jinde napsal já (a ten vliv Phy byl opravdu značný), tak mi to taky vmetete - a přitom jsem to tu napsal několikrát - zatímco pro Jihočechy to byla pořád hlavní trať a spojení s hlavním městem, pro Pražáky nikoliv (čímž je koneckonců důkaz v podobě modernizací a přístupu k údržbě). Jenže Vy tu pořád vzpomínáte jen posledních dvacet let a to je ten problém. Pokud někdo nepochopí, co byla nouzová stavba třeba za první republiky a nedokáže se do dané doby ponořit, nikdy nepochopí, že např. celá stavba dvoukolejky z Votic do Benešova byla jen a jen proto, aby lidi po válce nepochcípali hlady, nikoli proto, že těch 42 vlaků by se na jednokolejku nevešlo - projekt byl narychlo dokončen po roce 1918 a defacto to byl jediný reálný pozůstatek z dob R-U, kdy ty zájmy byly ale poněkud jiné. Stejně jako fakt, že první republika i poválečné Československo investovalo nemalé peníze do Slovenska, za což se nám nakonec bratia odvděčili, a jen proto, že ti nahoře si to chtěli rozkrást po svojom. |
Mladějov
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 10638 Registrován: 3-2007 |
No s "politikařením", nebo spíš tendenčníma nesmyslama jako z dílny nějakého politruka, advokáta socíku, tady vždycky první začínáte vy. Viz váš výrok, že se nestavěl na 220 AB proto, aby lidi měli za socialismu prácu.*- Že se to teď snažíte rozmělnit nějakým Rakousko-Uherskem, blbost vašeho výroku nezmenšuje, promiňte. (Příspěvek byl editován uživatelem Mladějov.) |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 14130 Registrován: 5-2002 ![]() |
DH: Zajímavé. Stav je tedy de facto týž. ![]() A o tom, jestli se řekne "všichni dobře a vydatně nakrmí, aniž by museli u koryt mlaskat" (D) a/nebo "problém je v nenažranosti majitelů stavebních firem a všech, kdo jsou v procesu namočení" (CZ), rozhoduje kdo...? |
Simba
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 2511 Registrován: 7-2008 |
A nebyla snad jedna z ideí politiky KSČ - "Práce pro všechny"? Byla nebo ne? Jak se to praktikovalo, je věc jiná. To není zastávání nějakého politického názoru, jen konstatování stavu věcí, jaký byl zejména v posledních dvaceti letech tzv.husákovské normalizace.Ti to zabili nejvíc, co se vědeckotechnického pokroku týče - no, zase se narodilo nejvíc dětí, díky čemuž dnes důchodci mají ještě stále z čeho přežívat. Politika je mi osobně tak nějak někde. Ono je potřeba rozlišovat tři různá období, které třeba socialismus měl - 50s, 60s a vývoj po 68. Obdiv na světových výstavách Expo 58 a 67 si tehdejší Československo asi nezískalo jen tak - jaká byla realita doma už bylo zase něco jiného, ale i v té bídě jsme světu předvedli, že stále umíme - chce to někdo popřít? Prosím Vás a zase tu nerozvádějte třeba to, že se na těch výstavách primárně nepředváděla železnice, to není podstatné. I když třeba škodovácké výrobky z Plzně byly vždy na slušný úrovni - kdo si dnes vzpomene ny vychytávání much třeba u es - a že jich bylo. U takové žluté pomsty ze Šumperka se nic moc vychytávat nedá - je to prostě krám, elektronika naroubovaná na koncepci Hurvínka. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 2446 Registrován: 3-2004 |
Stav možná ano, průběh i výsledek jsou diametrálně odlišné... Poražení u výběrka se zbytečně neodvolávají, protože vědí, že příště jim kápne něco jiného. A protože nepotřebují mlaskat, tak výsledné ceny jsou takové, že jsou spokojeny všchny strany vč. eráru. Samozřejmě je tamní realita občas taky trochu zašmodrchaná, ale v globále jim to celkem šlape a v porovnání s náma tuplem. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 18 Registrován: 7-2017 |
Rob, #1400 Když se dívám na fotky z 5.12.1986, vyplývá, že v těch místech nedošlo jen k přeložce tratě, ale byla posunuta i silnice. Například podle toho, že hned u silnice stála novostavba nového hradla. Krom toho na fotce není vidět budoucí jáma. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 4615 Registrován: 9-2005 ![]() |
Nikoliv. Silnice vedla dál ve své stopě. To, co je na fotce s hradlem, je dočasná a provizorní komunikace po dobu výstavby mostu. Pak se silnice zas narovnala a vrátila do své původní stopy a byl odtěžen zářez od nového mostu, podél nového hradla a dál k Sudo. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 4616 Registrován: 9-2005 ![]() |
A že si začínám houby pamatovat, podíval jsem se pro jistotu na mapy. Tady jsou scany z webu kontaminace: |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 7185 Registrován: 4-2003 ![]() |
Ono je potřeba rozlišovat tři různá období, které třeba socialismus měl - 50s, 60s a vývoj po 68. Obdiv na světových výstavách Expo 58 a 67 si tehdejší Československo asi nezískalo jen tak Stejně jako třeba tento telegram. ------------ Mimochodem - co z toho úspěchu na Expo měl vobyčejnej člověk? Vo kterýho v tom reálsocíku tak šlo, že se musela postavit železná opona, aby neutekl?
obrázek - Drážní stupnice tvrdosti modrých gum.
citát - Harry Callahan: "Názory jsou jako díra do zadku. Má ji každý." |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 19 Registrován: 7-2017 |
Plešoun, #4615 Díky, právě se mi ta provizorní komunikace vybavila. Pamatuji si ji z 4.5.1987. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 4617 Registrován: 9-2005 ![]() |
To je panečku paměť ![]() |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 380 Registrován: 5-2013 |
Mimochodem právě v tom roce 1986, kdy se stavěl podjezd a Hr. Moraveč, byl o pár desítek kilometrů jižněji v panství Jihozápadní dráhy na hradle Řípec uveden do provozu první prototyp automatického hradla AH-83. Hranice správ drah nebyly ve Zdicích a Benešově, ale směrem z Prahy patřil do Jihozápadní dráhy už i Beroun (nebyl AB v 80. letech dotažený až tam?), ale naopak až Tábor (a i proto přežily elektromechaniky na České Sibiři do nového tisíciletí). |
Simba
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 2512 Registrován: 7-2008 |
Co má ten telegram společnýho s výstavami Expo 58 a 67? Mě by vážně zajímalo, kdo chtěl z vobyčejných lidí někam utíkat? Myslíte si, že byl rozdíl makat ve fabrice tady nebo někde jinde? On jinde jindy nebyl a není chleba o dvou kůrkách nebo jak? On se tu někdo z Vás nějak aktivně zúčastnil "odboje" proti režimu a on Vám tak strašně ublížil, nebo jste drželi "basu" s mlčící většinou? Pokud to druhé, tak bych mlčel. Odtrhneme-li se od obligátních klišé, že nebylo to či ono, nemohli jste si nahlas zanadávat, vycestovat na Západ apod., práci jste jistě měli (a možná i tu, co Vás bavila), hladem jste určitě taky netrpěli, možná vyštudovali školy, kterou Vám zaplatily podniky, pro které jste pak pár let smluvním úvazkem museli dělat, od téhož třeba dostali i byt atd. - jistě nebyl to ideál, ale ukažte v celé historii lidstva dobu, kdy taková byla. Ve své době na tom z východního bloku byla ČSSR pořád nejlépe. Lepší to být nemohlo, protože to nebylo možné. Pokusy tu byly - a jak dopadly všichni víme, nezbylo nic, než jen čekat, až se ten systém politicky i ekonomicky zhroutí v podstatě sám. Připomínáte mi ty, kteří dnes nadávají nejvíc a přitom ani nezvednou zadek k volbám a v podstatě tak nevyužijí toho těžce vydobytého práva svobodně volit, jednoho z práv, které si tak v 89 s pompézností "vycinkali" na náměstích. Jistě je tu i právo nevolit, jen je otázka, zda v tom volebním systému, tak jak je nastaven, je to to správné rozhodnutí. Vůbec se toho systému nezastávám (koneckonců ten dělají zas a jen lidi lidem). Socialismus dojel na neschopnost mocných - dostali šanci minimálně dvakrát. V 68 bylo ale bláhové si myslet, že to tu skončí jinak než předtím v Maďarsku, v 85 s nástupem Gorbačova už nebylo co moc zachraňovat. Jenže tak to vidíme dnes, v dané době těm nadějím mnozí věřili. To koneckonců v 89 také - a kde ty ideály jsou ... Že je teď o mnoho lépe? Jistě je, můžeme špačkovat a trousit moudra anonymně na K-reportu, dřív by jsme se poprali v hospodě ![]() |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 7187 Registrován: 4-2003 ![]() |
Mě by vážně zajímalo, kdo chtěl z vobyčejných lidí někam utíkat? Myslíte si, že byl rozdíl makat ve fabrice tady nebo někde jinde? A proč se tedy ta vopona stavěla? Jo já zapomněl - aby nám sem nešli imperyjálisti rozhazovat mandelinku a i jinak škodit. ![]() ![]() ![]() Socialismus dojel na neschopnost mocných Socilalismus ekonomicky totálně zkrachoval jako systém. ![]() Připomínáte mi ty, kteří dnes nadávají nejvíc a přitom ani nezvednou zadek k volbám a v podstatě tak nevyužijí toho těžce vydobytého práva svobodně volit, jednoho z práv, které si tak v 89 s pompézností "vycinkali" Já jsem v roce 89 cinkal přímo na Václaváku a na nic si nestěžuji.
obrázek - Drážní stupnice tvrdosti modrých gum.
citát - Harry Callahan: "Názory jsou jako díra do zadku. Má ji každý." |
Mladějov
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 10641 Registrován: 3-2007 |
Jsem říkal, že mentální bolševik nepochopí,a nikdy nevezme, že socík šel ekonomicky do ![]() |
Luboš_3.21
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 1113 Registrován: 4-2014 ![]() |
Koukám, že se tady probírají osmdesátá léta minulého století. Asi takhle,v těch letech nějaké finance do železniční sítě samozřejmě šli, ale nebylo jich mnoho. Takže některé tratě měli štěstí v tom, že se dostali trolej, některé stanice dostali tehdy nejmodernější reléovku typu AŽD 71 buď s tlačítkovou nebo číslicovou volbou, některé stanice zase dostali zjednodušené RZZ typu TEST, protože nic novějšího nebylo, ale jednalo se jen o velmi malé množství tratí a stanic. Jinak hlavně fungovala, taková udržovací a záplatovací taktika toho co v té stanici je, hlavně se to týkalo těch elektromechanik, udržet to v provozu co nejdéle. Ta jihozápadní dráha měla trochu více štěstí, že se tam investovalo více, než do jiných tratí, bohužel ale ani tam to nebyla žádná sláva. Trať Plzeň - Cheb sice dostala v roce 1967 nejmodernější RZZ, ale tam to bylo spíše v tom, že na to byl kladen velký politický tlak z ÚV, no ale pak se to už jen udržovalo v provozu no a když v roce 1987 vypršela životnost té ruské dálkařiny, tak výsledek byl jasný na nové RZZ nejsou peníze, musí se to udržet v provozu co to nejdéle půjde stylem údržby a záplatovacím systémem, a viz. dále, třeba trať Plzeň - Domažlice, kde se autoblok zařízl ve Stodě a dál se s ním nepokračovalo, uměl by někdo vysvětlit prosím proč se to ten autoblok zařízl právě tam, když Žst. Domažlice dostala v roce 1983 tehdy nejmodernější RZZ AŽD 71 s číslicovou volbou?. V Plzni se to RZZ AŽD 71 s číslicovou volbou udělalo jen v obvodu St.5 Radbuza a v tom obvodu se to zařízlo také, protože do dalších obvodů se také s tím nepokračovalo. Na Plzni - Chebu, tak tam zase byla situace taková, že tam výluky traťové koleje mezi stanicemi frčeli o sto šet, a nebyl týden, kdyby se někde na nějakém úseku nevýlukovalo. Jediné období, kdy výluky nebyli byla zima a to když úřadoval traťmistr mráz, no a když na jaře odešel pryč, tak se opět od jara hluboko do podzimu opět rozjeli výluky v plném proudu. Takže suma sumárum osmdesátá léta byli spíše ve znamení údržby a záplatování toho co tam je, aby se to udrželo v provozu co nejdéle bez nějakých finančně nákladných optimalizací, na které nebylo kde brát peníze. Ale ono by bylo kde brát, jenže to by ty obrovské sumy peněz nesmeli jít do obrany západní hranice.Jenže soudruzi bz ÚV byli poněkud jiného názoru. (Příspěvek byl editován uživatelem Luboš_3.21.) |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 7663 Registrován: 5-2007 |
ráci jste jistě měli (a možná i tu, co Vás bavila) Veď prácu má každý aj dnes. A určite častejšie aj tú čo ho baví. Dnes už pracujú aj ľudia, čo pracovať nechcú. Známy čo v jednej väčšej strojárskej firme plánuje výrobu hovorí, že musí operovať aj s takými situáciami, že keď vychádza sviatok na utorok alebo na štvrtok, tak kľudne 20% ľudí nepríde do práce, bez toho, že by o tom dali akokoľvek vedieť. Alebo s "kĺzavým" začiatkom smeny, lebo ľudia sa trúsia do práce kľudne od šiestej do pol desiatej... A vyhodiť ich nejde, lebo nie je kde zobrať druhých. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 7337 Registrován: 4-2003 |
Simba:Mě by vážně zajímalo, kdo chtěl z vobyčejných lidí někam utíkat? Myslíte si, že byl rozdíl makat ve fabrice tady nebo někde jinde? Mnoho obyčejných lidí uteklo, protože jejich politické názory byly nebezpečné režimu, který zde po únoru 1948 pevně zapustil kořeny. Mimochodem, obyčejný člověk byl i ten, který tehdy měl maturitu či dokonce i vysokoškolák. Uteklo i dost těch, kteří měli jen vyučení. Co jsi si zase představoval? Že obyčejnej člověk je akorát ten, co drží hubu a krok a vlastní úsudek NULA bez ohledu na vzdělání? To snad nemyslíš vážně ![]() Párkrát jsem přemýšlel, jak bych asi dopadl, kdybych žil a pracoval v době těsně po únorovém puči. Snad bych včas (než mne někdo udá) vyhodnotil, že je to tu pro mne nebezpečné a zdrhnul bych za kopečky. S mým xichtem a nulovou úctou k tzv. autoritám by mi asi nic jiného nezbylo. Jinak by mne čekal ozdravný pobyt v Jáchymově či v Příbrami, kde bych pak zářil, ale nikoliv štěstím ![]() |
Mladějov
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 10642 Registrován: 3-2007 |
To nemá cenu. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 7338 Registrován: 4-2003 |
Mladějove, víš co je průser? Že lidí jako Simba začíná přibývat. I můj stejně starý kamarád, který absolvoval vysokou školu, občas mele nějaké nesmysly na téma jistoty v minulém režimu a že on žádnou svobodu nepotřebuje, hlavně aby byl pořádek jako tehdy. Občas žasnu, kde se to (nejen) v něm bere Přitom si říkám, co mu vlastně chybí: Byt má v osobním vlastnictví, na účtu nasyslených několik milionů atd.. Co vlastně takového člověka žene do spárů komunistů? |
Mladějov
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 10643 Registrován: 3-2007 |
U někoho je to vliv výchovy, u jiného vlastní hloupost a neznalost historie, u dalšího naivita, u někoho senilita ![]() Já bych opravdu takovým naordinoval třeba dvouletou stáž/ služební cestu v Sovětském Svazu ![]() Mmch existuje jeden moc hezký příklad experimentu ve srovnatelných podmínkách : Po válce totál roztřískané celé Německo v sutinách. No a NDR versus NSR, v obou nových státech stejní Němci, stejné mentality, v zemi stejně surovin..no a Němci jezdili v Bavoráku a enderáci měli pořadník 10 let na Trabanta. Němci jezdili po světě..a enderáci směli nejdál k Balatonu, ani to té jugošky je soudruzi z SED nepustili. Atd, atd. Ale mentální bolševik ignoruje, co je třeba, a diskuse opravdu nemá cenu, ono stačí, kdyby si s. Simba nechal ty svoje výrony hlouposti pro stejně uvažující Homolky v hospodě a netlačil je sem. Vše. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 11171 Registrován: 5-2004 |
"Známy čo v jednej väčšej strojárskej firme plánuje výrobu hovorí, že musí operovať aj s takými situáciami, že keď vychádza sviatok na utorok alebo na štvrtok, tak kľudne 20% ľudí nepríde do práce, bez toho, že by o tom dali akokoľvek vedieť. Alebo s "kĺzavým" začiatkom smeny, lebo ľudia sa trúsia do práce kľudne od šiestej do pol desiatej... A vyhodiť ich nejde, lebo nie je kde zobrať druhých." No a před 7-8 lety ty lidi co tam dělali a uměli to vyházel "protože krize". Ty co se tam nějak zapracujou budou vyhazovat za 2-3 roky v krizi příští. No a to je to co třeba dost lidem vadí - že nevědí co bude za 3-5 let. Jestli budou schopný splácet hypošku na byt a uživit rodinu atd. Je samosebou jednodušší je nazvat senilníma bolševikama a pak se divit že komanči maj +/- stejně hlasů už léta navzdory vtipům z plyšáku jak do roku 2000 vyhynou. Inu zásluhou tzv. "demokratických stran" nevyhynuli a nejspíš ani v dohledný době nevyhynou. Až se znova složí ekonomika tak naopak opět posílej. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 1109 Registrován: 10-2011 |
No, co má tahle Vaše debata společného SE ŽELEZNICÍ? ![]() |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 7344 Registrován: 4-2003 |
vlasak:No, co má tahle Vaše debata společného SE ŽELEZNICÍ? Pokud umíš porozumět psanému textu, tak se tak hloupě neptej ![]() |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 7189 Registrován: 4-2003 ![]() |
že nevědí co bude za 3-5 let. Jestli budou schopný splácet hypošku na byt Ježišmarjá, ten socík tady mohl posledních mezi roky 1970 a 1985 (to je prosím pouhých 15 let) fungoval jenom protože mu držel prst v ![]() Komu kryptobolševici napíšou dneska zvací dopis?
obrázek - Drážní stupnice tvrdosti modrých gum.
citát - Harry Callahan: "Názory jsou jako díra do zadku. Má ji každý." |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 3331 Registrován: 3-2006 ![]() |
K té Moravči: To se fakt dělala přeložka trati do zářezu jenom kvůli křížení se silnicí, nebo tam byl ještě nějaký důvod? Je mi to divný, protože většinou se to řešilo postavením nadjezdu vedle a změnou trasy silnice.
Upozornění: Příspěvek může obsahovat stopy ironie, cynismu a černého humoru.
Vyrobeno v závodě, který zpracovává vzdálené vize, bláznivé sny a šílené nápady. |
Pikehead
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 3175 Registrován: 3-2007 |
![]() "No a to je to co třeba dost lidem vadí - že nevědí co bude za 3-5 let. Jestli budou schopný splácet hypošku na byt a uživit rodinu atd. ... Až se znova složí ekonomika tak naopak opět posílej." Nějak nechápu (asi nejsem na takovou konstrukci ještě dost senilní), co má společného volba totalitárních a zločineckých stran s nejistotou, která je podstatou života. Opravdu se dají vedle sebe postavit dnešní "nejistoty" proti "jistotě" 70. let, že za 5-10 let s pomocí širší rodiny našetříte na polovrak Škodu 120, necháte si stříknout dutiny a pojedete stanovat na Oravu? Nebo že si koupíte zelenozelenou ruskou televizi a budete sledovat Velké Sedlo a Alfréda Strejčka moderujícího Orenburg? Nebo že můžete trávit několik roků života svépomocnou stavbou bytovky, ve které pak budete podle točícího kolečka chodit v zimě v 5 ráno zatápět a manželka tam zase bude vytírat schodiště... A tohle jsou navíc v podstatě groteskní blbosti, asi nesdělitelný je pocit marnosti z totáče, na který musel narazit každý inteligentní člověk - nic nebylo, nic nefungovalo, všechno byl bastl bastlu a flikovačka. K tomu armáda státem organuizovaných kurev, které režim držely dohromady a na které každý dřív nebo později narazil. Kádrové materiály se vedly už od ZŠ... Jediné, co bylo pohodlné, bylo to bezčasí a nihilistické pravidlo většiny, že je dobré se šetřit, protože hecovat se stejně nikam nevede - a tohle je možná jádro té nostalgie. Že se u toho musela opravdu držet huba a krok si už žádný narudlý nostalgik neuvědomuje. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 7345 Registrován: 4-2003 |
Mikulda:To se fakt dělala přeložka trati do zářezu jenom kvůli křížení se silnicí, nebo tam byl ještě nějaký důvod? Řekl bych, že ne. Je mi to divný, protože většinou se to řešilo postavením nadjezdu vedle a změnou trasy silnice. Když se podíváš na konfiguraci místního terénu, tak Ti dojde, že stavět most přes železnici by znamenalo zaklikatit silnici - pokud by vedla stejně, bylo by tam velké stoupání (nejspíš už nepřípustně velké) a klikatici na silnici první třídy nikdo také určitě nechtěl. Přeložka posunula trať směrem do svahu tak, že vedla v zářezu a nijak jí to výškovým profilem neublížilo a silnice zůstala zhruba tak, jak byla ![]() |
Pikehead
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 3176 Registrován: 3-2007 |
Mikulda: asi to v místě úplně nešlo, nadjezdem byste byl strašně vysoko nad navazujícím terénem a rampy, esíčka a podobné zhůvěřilosti se na rychlou dálkovou silnici moc nehodily. Nutno říci, že úsilí věnované na vypřeložkování I/3 nebylo úplně malé a cesta je na svou dobu poměrně velkoryse provedená, nejen v Moravči. |
Pikehead
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 3177 Registrován: 3-2007 |
Mikulda: asi to v místě úplně nešlo, nadjezdem byste byl strašně vysoko nad navazujícím terénem a rampy, esíčka a podobné zhůvěřilosti se na rychlou dálkovou silnici moc nehodily. Nutno říci, že úsilí věnované na vypřeložkování I/3 nebylo úplně malé a cesta je na svou dobu poměrně velkoryse provedená, nejen v Moravči. Edit: Bram byl rychlejší. ![]() |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 14138 Registrován: 5-2002 ![]() |
Pike: nihilistické pravidlo většiny, že je dobré se šetřit, protože hecovat se stejně nikam nevede Jojo, známé "rozčiluj se jen do výše svého platu"... |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 912 Registrován: 6-2016 |
Pikehead: "K tomu armáda státem organizovaných kurev, které režim držely dohromady a na které každý dřív nebo později narazil" Nejsem si ani trochu jistý, že v tomto bodě je to dneska lepší... A to mě komunistický režim sral víc než hodně! |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 1870 Registrován: 12-2007 ![]() |
Ono většina těch kurev totiž stále funguje a rozhoduje o veřejném životě. Typické je to v soudnictví.
Rychlík: PRAHA HL.N.,odj. 15:05 -Praha Libeň-Nymburk město-Křinec-Rožďalovice-Kopidlno-Jičín-Ostroměř-Lázně Bělohrad-Nová Paka-Nová Paka město-Stará Paka-Roztoky u Jilemnice-Martinice v Krkonoších-Kunčice nad Labem-Hostinné-TRUTNOV HL.N.,příj. 18.53
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 5829 Registrován: 7-2007 |
Pikehead: Bývalá E14 (55) byla jako hlavní silnice na jih. Víceméně v parametrech dálnice, ale jen 2 pruh. Byla na ní vybudována (budována) hlásičová síť, cca každých x metru stojan se signalizací prto přivolání záchranky, policie atd. Kdysi dávno jsem viděl mapku plánovaných a budovaných autostrád (dálnic). Na jih jen silnice 2 pruh...na co taky..i dnes je zcela zjevné, že dálnice jsou vyhozené peníze. Kdyby se nedovolilo zkurvit (nevybudovat) obchvaty..dálnice zbytečnost. Provoz je tu slabý, v kopcích 3 pruh bohatě dostačující. Vyřešit Milčín - nad Votice 3 pruhem a za málo peněz hodně muziky...Už to mohlo být dávno... A když nějaké tupé hovado dovolí zkurvit obchvat Bene (70), na ultimo doražené (50), nedobuduje obchvat Olbra a Milčína. Nevybudování (nyní ukradeno dálnicí) obchvat Tá,Sez, Planá - Soběslav (50) A v Bene odbočení vyřešit další mimoúrovňovou křižovatkou...to by se tojezdilo... Tak se buduje nesmyslná dálnice s koncem v nedohlednu...A Bene a lidé tam přijíždějící mohou jen skřípat zuby..A o Olbra a Milčínu škoda mluvit. Cimrman a jeho debil, blbeček víc jak aktuální..jen je třeba doplnit gauner, zloděj.... Mikulda: Byl tam i důvod výhledové 2 kolejky. Ten nový zářez byl vybudován na 2 koleje. Oni ti naši předci nebyly úplní blbci. Trať Ves - Pha byla na dvě koleje dost značné připravená. Jen se na to dost zapomínalo a některá míst byla zastavěna nebo jinak domrvena. Velký problém (žádné řešení jsem neviděl, to neznamená, že neexistovalo) úseku Soběslav - Doubí (tekuté písky) a Sudo - Votice (Střezimíř). Pravděpodobně se jim nechtělo do tunelů... Ale asi by víc info měli klucí, co se v tom více hrabou (Simba, Plešoun atd..) Pozn. dovolím si použít p. Kuřila - mohu se mýlit. (Příspěvek byl editován uživatelem oldcerry.) |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 14144 Registrován: 5-2002 ![]() |
OC: Provoz je tu slabý, v kopcích 3 pruh bohatě dostačující Nemyslíš doufám Tužinku, ucpanou při každém silnějším provozu...? A v Bene odbočení vyřešit další mimoúrovňovou křižovatkou...to by se to jezdilo... To by se jezdilo, ale jen po Mirošovice, kde by to ucpalo D1. Obávám se, že to opravdu chce ještě jeden průchod Posázavím, a jeho prosazení zas potřebuje pořádnej tlak - kterým D3 "do nikam" může docela dobře být. Mimochodem zrovna nedávno jsem se díval na uvažované trasování D3 a bylo kupodivu docela rozumné. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 7350 Registrován: 4-2003 |
Trasování D3 kolem Jílového není rozumné ani trochu. Problém je ukončení této dálnice na vnějším okruhu - má být zde: https://mapy.cz/turisticka?mereni-vzdalenosti&x=14.5023385&y=49.9 635499&z=15&base=ophoto&rm=9hKn-xX6YFN1dkA5M1KWB1iYw3u04L Jásáte nad tím, že se ulehčí D1, ale nevidíte pro samou radost, že se automobily (vyjma nákladních) jedou většinou do Prahy, což v tomto případě způsobí kolaps na Vídeňské, část automobilů stejně pojede najede stejně u Průhonic na D1 (což ale bude menšina, neboť to bude pěkná zajížďka) a většina jich pojede dále do Prahy nejspíš po Strakonické. Moc možností tu není, takže nechápu ten jásot, není vůbec na místě. Řešením by bylo tohle:https://mapy.cz/turisticka?mereni-vzdalenosti&x=14.5155135&y=49.9 966386&z=13&rm=9hLD.xXUQfhd05BagO0hd6gl0h-Gh.0gnKhu0hNSgl0hCZ ....ale proti tomu by se zdvihnul takový odpor, že by to bylo neprojednatelné. Byla by to část nerealizované varianty vnějšího okruhu. Zkuste s tím u místních zamávat, ale upozorňuji, že to působí jak červený hadr na býky ![]() |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 14146 Registrován: 5-2002 ![]() |
Bram: a ukončení Téčkem je problémem celého trasování? což v tomto případě způsobí kolaps na Vídeňské Kterej se tak jako leckde jinde ureguluje tím, že tamtudy lidi prostě nebudou jezdit, pokud to půjde jinudy snáz, třeba i tou delší cestou (viz např. Haag in OB). část automobilů stejně najede stejně u Průhonic na D1 Tamtéž ale zase mezitím nějaké z té D1 sjedou na okruh, čímž se nepotkají, wo což go. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 2449 Registrován: 3-2004 |
Řešením by bylo tohle Bude, resp. mělo by být... Sice ne úplně ideální, ale lepší než Vídeňská. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 7351 Registrován: 4-2003 |
Dusanh:Bude, resp. mělo by být... To mělo by být bych podtrhl. Sice se nám jisté právní normy změnily, ale tady neočekávám, že se něco někdy takového podaří postavit. A to je kámen úrazu. Sice ne úplně ideální, ale lepší než Vídeňská. O tom není sporu ![]() Hajnej:a ukončení Téčkem je problémem celého trasování? Ukončení téčkem přeci nemůže být problém trasování už tak nějak z principu. Kterej se tak jako leckde jinde ureguluje tím, že tamtudy lidi prostě nebudou jezdit, pokud to půjde jinudy snáz, třeba i tou delší cestou (viz např. Haag in OB). Haag in OB není vhodným přirovnáním ani trochu ![]() Takže stejně na tu dálnici D1 na exitu 10 automobilisté budou muset najet. Nebo jet po okruhu na Strakonickou. Tamtéž ale zase mezitím nějaké z té D1 sjedou na okruh, čímž se nepotkají, wo což go. Čímž jsi nevědomky přiznal, že problém není tedy mezi Prahou (exit 10) a Mirošovicemi (exit 21) na D1, kde jsou v obou směrech tři pruhy, ale v neexistující části vnějšího okruhu mezi exitem 10 na D1 a Běchovicemi. Vsadil bych si i na to, že pokud by už tato část vnějšího okruhu existovala, tak důvody ke stavbě D3 ve schválené podobě mezi Prahou a Miličínem přestanou existovat - z D1 by zmizela ta část zátěže, která jí díky neexistenci vnějšího okruhu mezi exitem 10 a křižovatkou s Jižní spojkou MUSÍ využívat. Pro takovou zátěž již třípruh v každém směru netačí ![]() |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 14147 Registrován: 5-2002 ![]() |
Bram: Čímž jsi nevědomky přiznal, že problém není tedy mezi Prahou (exit 10) a Mirošovicemi (exit 21) na D1, kde jsou v obou směrech tři pruhy, ale v neexistující části vnějšího okruhu mezi exitem 10 na D1 a Běchovicemi. Proč nevědomky - jak bych jako Vršovičák pracující v Záběhlicích mohl nevědět, že chybějící 511 je průser jak vrata...? Nicméně při dnes předpokládaném zahájení 2019-2020 a cca tříleté době stavby by ta 511 mohla být 2023 hotová - a cosi mi říká, že ta D3 nějak dramaticky dřív nebude... pokud by už tato část vnějšího okruhu existovala, tak důvody ke stavbě D3 ve schválené podobě mezi Prahou a Miličínem přestanou existovat Nepřestanou, tím důvodem je už I/3 sama o sobě a ani její plánované ztřípruhovatění mezi Bene a Miro to nijak zvlášť nevytrhne. To bude stačit leda tak jako přivaděč od Bene na D1 (kterým se po postavení D3 nakonec stane). |