Diskuse » Archiv 2020 » Tramvaje a metro » Tramvaje Tatra typů T a K » Archiv diskuse Tramvaje Tatra typů T a K do 29. 04. 2020 | předcházející | další |
Archiv diskuse Tramvaje Tatra typů T a K do 29. 04. 2020dolů |
autor | příspěvek |
---|---|
dopravopat
|
|
Neregistrovaný host |
Otázka: Nohavice na metrovom podvozku ČKD? Čo je to za brzdič? Bolo by možné dnes vyskladať/zbastliť jeden pár podvozkov podobného vzhľadu aj funkcie? Napr. upraviť nohavice z normálneho rozchodu, upraviť brzdič aby aspoň tvarovo pripomínal ten ktorý vidno na fotke a pod. Prevodovky ako? |
dopravopat
|
|
Neregistrovaný host |
Dal som asi moc blbú otázku. ![]() ![]() |
Boris
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 3564 Registrován: 6-2002 ![]() |
Nohavice jsou úplně jiné, vypružení je jiné, brzdič je jednoduše staršího provedení a ještě jsou, jenom ruční páka na úzkém rozchodu je taková, jaká se později používala na novějších brzdičích, a to z důvodu kolize se zástěrami (proto je lomená). |
jentak
|
|
Neregistrovaný host |
Nebude to souviset s tzv. bezlicencnimi podvozky? |
dopravopat
|
|
Neregistrovaný host |
No, tak aspoň tie brzdiče, aby to zvonku vypadalo pôvodneješie, keď by niekto kukal pod dekle, by sa zišli. ![]() |
jentak
|
|
Neregistrovaný host |
Prosim a jedna se tedy o seriove podvozky? |
dopravopat
|
|
Neregistrovaný host |
jentak: Na fotke by mali byť sériové. Ak vychádzam z toho, že patria pod vozeň 212, tak ten je sériový. Výrobné číslo 149566, rok výroby 1959. |
jentak
|
|
Neregistrovaný host |
No vzhledem k tomu, že Tatra se snažila všemi prostředky obejit patent, tak si právě tou sérií nejsem jist ...![]() Myslím, že v knížkách od Roberta Mary je několik verzí "bezlicencí" ... |
dopravopat
|
|
Neregistrovaný host |
Ale metrový podvozok predsa nikdy podľa licencie nevznikol, je to vlastná konštrukcia ČKD Tatra. |
Boris
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 3565 Registrován: 6-2002 ![]() |
Metrový podvozek skutečně nemá s licenčním provedením moc společného, pokud pomineme kola. Jeho uspořádání v podstatě vychází z bezlicenčních podvozků pro normální rozchod. Brzdiče jsou, ale není jich až tak moc na rozdávání. |
dopravopat
|
|
Neregistrovaný host |
Ja som si myslel že atypické metrové podvozky mal iba prototyp 6002 (s nohavicami). Ale zjavne ich mala aj prvá séria (a možno aj ďalšie?). Odpruženie bolo zrejme rovnaké (alebo podobné) ako pri prvých metrových podvozkoch pre T3 ("sedlového" tvaru). Neviem do akej miery sa odlišovala kolíska. Ak bratislavská 215 navštívi Ekovu (kam by som ju hneď poslal, keby som o tom mohol rozhodovať), tak by aspoň bolo z čoho bastliť aj na podvozkoch. Je dobré že brzdiče sú (samozrejme nie zadarmo). Nohavice na dvojstupňovú prevodovku asi môžem zabudnúť. Dávnejšie som počul že v DPB sa nejaké pôvodné dvojstupňové prevodovky na T2 našli. Neviem či je to pravda alebo si niekto niečo mýlil alebo som zle počul alebo si zle pamätám... |
dopravopat
|
|
Neregistrovaný host |
Tak to s tými dvojstupňami na T2 bola K2 (kačica). |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 25 Registrován: 5-2018 ![]() |
Boris: "To je filtr pro snížení radiového rušeni" Prosím tě, co to je blíž - jaké radiové rušení? Zrovna se tež o to zajímám, co to je za krabice. Od kdy se to používá a měli to pak všechny T3? (konkrétně hledám, jestli to měli tramvaje v Ostravě v 70. letech, kdyby někdo věděl). Díky |
dopravopat
|
|
Neregistrovaný host |
https://youtu.be/ZGJAB7j7mQw?t=1920 Netušil som že T2 má také vlastnosti. Odporúčam celé video pre pobavenie, pamätníkov potešia zábery starej Bratislavy. ![]() |
Boris
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 3574 Registrován: 6-2002 ![]() |
sli064: Elektrická výzbroj vozidla svou činností vyzařuje do okolí elektromagnetické pole, které má vliv na šíření rádiových vln. Tyto negativní vlivy se omezují právě odrušovacími filtry. V případě vozů T3 se jedná o kapacitu s odporem připojenou mezi přívod a zem. Tímto filtrem nebyly vybaveny všechny vozy, ale např. jen T3 tuším od roku 1970/71 (vozy s odpojovačem-uzemňovačem) a pak T3SUCS od roku 1983. Pokud vím, tak T3SU dodávané v roce 1982 do ČSSR odrušovací filtr neměly. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 1353 Registrován: 5-2009 ![]() |
PrP.cz, stránka ASTRA ev.č.301 PMDP v Praze Citace: ... Možná jako úsměvná se pak zdá stížnost jednoho cestujícího, jemuž tramvaj při zadání jízdy rušila reprodukci v levém kanálu jeho kazetového přehrávače... |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 28 Registrován: 5-2018 ![]() |
Boris: díky za perfekní vyjasnění ![]() |
George
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 1649 Registrován: 5-2002 ![]() |
dopravopat: hodně zajímavé záběry, jízda T2 po silnici udělaná také pěkně. Jinak autor měl asi docela kvalitní matroš.![]() |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 351 Registrován: 12-2009 |
Zdravím, prosím nájde sa tu niekto kto by vedel identifikovať presný odtieň RAL ( tyrkysvá ) na košických T6? Ešte je otázne či používajú jeden odtieň ktorý časom vybledne alebo dva rôzne, keďže som videl aj svetlejšiu T6, ktorá na slnku trošku ako keby svieti. Ďakujem za odpoveď ![]() |
dopravopat
|
|
Neregistrovaný host |
Jurro754: Určovať na základe fotky odteň RAL sa síce dá, ale v realite sa môže ukázať ako úplne iný. A to ani nemusím začať riešiť color profily foťáku, jeho vyváženie bielej, príapdné úpravy fotky (aj to akého bola formátu - či jpg z kamery, alebo niekto "vyvolával" RAW súbor), profil a nastavenie monitoru. Ak by to niekto vedel, tak miestny DP, ktorý farby nakupoval. Predpokladám že niekto z lakýrnikov by vedel napísať aký to bol odtieň. Skús sa obrátiť priamo na DP. |
dopravopat
|
|
Neregistrovaný host |
George: To video jasne ukazuje, čo sa myslí pojmom "zlaté šesťdesiate". Po budovateľksch 50. rokoch a pred normlizačnými 70. a reálnymi 80. rokmi. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 2227 Registrován: 6-2004 |
Ad Boris: potvrzuji, že prvních 20 T3SU v Praze z roku 1982 filtr nemělo - ověřeno na fotkách |
EIO
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 477 Registrován: 5-2017 ![]() |
Juro754 Pokiaľ dobre viem, tak lak by mal byť Chemopur od Chemolaku. Skús kontaktovať DPMK, konkrétne hlavný majster údržby ED p. Barbušin to bude určite vedieť. ![]()
VEB Elektroinstallation Oberlind (Sonneberg), DDR
![]() Poškodený bol smrteľne zranený a jeho liečenie potrvá šesť až sedem dní. J. Spišiak, ex Policajný prezident SR ![]() |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 2800 Registrován: 8-2008 ![]() |
ev.č. 6914 Praha (Libeňský most) 1.3.2006 (Příspěvek byl editován uživatelem Krumpolc.)
Fotogalerie lokomotiv: http://krumpolc.rajce.idnes.cz/
Fotogalerie pohraničního opevnění z let 1936 - 1938: http://ropiky1938.rajce.idnes.cz/ .............................................................. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 963 Registrován: 12-2007 ![]() |
Zdravím odborníky, mám dotaz ohledně mnohočlenného řízení T6 a jejich napájení z trakční sítě. Vozy mají mezi sebou propojení 600V, ale v soupravě mohou být vztyčené libovolné sběrače. Např. u 3 členných souprav v Ostravě jsem viděl, že všechny vozy byly připojené každý vlastním pantografem. Můžou ale být připojené jen dvěma, což je např. na dokumentačních snímcích ze zkušebního provozu tratě na Barrandov. V těchto případech je silové propojení mezi vozy přerušeno? Nebo je tam např. vstupní dioda? Jak se zabrání tomu, kdyby jeden vůz soupravy vjel do zkratovaného úseku, aby skrze další pantografy nedošlo ke zkratu v předchozím? |
Boris
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 3577 Registrován: 6-2002 ![]() |
Pokud se spojí víc než 2 vozy, tak pochopitelně vůz se staženým sběračem, pokud by byl uprostřed, je napájen jen z jednoho sousedního vozu. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 618 Registrován: 3-2009 ![]() |
Vůz 8205: https://www.youtube.com/watch?v=cwjcmzLVNr8&t=5s
Videa z let 1998-2003: www.youtube.com/strassenbahnfahrer1
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 1 Registrován: 4-2020 |
Dobrý deň Nevedel by niekto aká mala byť podoba vozu K3? (teraz nemám na mysli ani brnenskú ani plzeňskú K3, myslím tú v rôznych prospektoch ČKD) Už som videl totiž viacej podôb. |
dopravopat
|
|
Neregistrovaný host |
Kubo: Origo ČKD K3, ak vôbec bola na výkrese, možno vyzerala nejako takto: Projekt z roku 1998 Nechápem prečo tento oficiálny výkres VKV Praha má úzke okná v strednom článku a super tučné stĺpiky pri dverách, keď sa tam luxusne zmestia široké okná, ktoré K2 aj tak v ľavej bočnici má. Dokonca sa môže ešte zosilniť stĺpik medzi oknami, resp. oknom a dverami, kľudne aj o 2 cm každý. Miesta v bočnici je dosť a pekne to tam sedí: Variant s predĺženým stredným článkom: |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 2 Registrován: 4-2020 |
Hej, mna hlavne zaujíma, ako by mal vyzerať ten stredný článok. Krajné články si myslím, že je viac než pravdepodobné, že by boli prevzaté z K2. V tom strednom článku je to totiž trošku rozpačité čo sa týka rovnakej vzdialenosti otočných čapov podvozkov. Jedna z verzií vraj bola, že v strednom článku boli dvere nesymetricky, teda nie v strede článku, ale viac dopredu alebo dozadu, podobne ako v tej fotomontáži z IMHD. Tiež som sa ale dočítal o verzii, ktorá by mala stredný článok o dosť kratší ako je vzdialenosť čapov v prednom a zadnom článku. Neviem vôbec, ktoré z týchto informácii sú pravdivé. A o kĺbe už ani nehovorím. Kĺb taký, ako má K2 by to asi nemohol byť, jedine, že by boli stredné podvozky nehnané. Viem, že v Brne niečo vymysleli, ale tá tramvaj má stále nejaké poruchy a veľmi ťažko sa to nahadzovalo do bežnej prevádzky. Ako je to riešené v Plzni netuším. |
dopravopat
|
|
Neregistrovaný host |
Kubo: Stredné podvozky by mohli byť jalové. Bola by to obdoba súpravy T3D+B3D, čo sa jazdných vlastností týka. Dokonca by mohli byť o fúz niečo lepšie, lebo vozidlo by bolo ľahšie než súprava T3D+B3D, kapacita by bola zrejme o niečo nižšia. Samozrejme iné prevodovky, znížená max. rýchlosť. Možno úprava rámu. Vozidlo by bolo na naše pomery nesmierne lenivé, ale na pokojnú prevádzku v NDR na cestách spolu s ostatnou gumokolovou dopravou by to stačilo. Pekne langsam. Ináč práve premýšľam či T3D nemá konštrukciu podobnú skôr viac K2 než T3, resp. T3CS. Tuším sa to tu dávnejšie rozoberalo. Žeby to súvislo s tým, že T3D musel mať rám prichystaný na ťahanie vlečných vozňov B3D? Čo bolo skôr? T3D alebo K2? Myslím rozpracované na výkrese, resp. projekte. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 5097 Registrován: 7-2003 ![]() |
Mala napoveda je tady. A podle zrychleni to vypada na K2 se strednim clankem a beze zmeny vyzbroje. Coz by vysvetlovalo i to ze mezi cislama vyzbroje pro K2, K5 a T5 neni zadna mezera. (Příspěvek byl editován uživatelem PvvS.)
8bity vseho sveta spojte se .
|
dopravopat
|
|
Neregistrovaný host |
K2+B3D ![]() ![]() ![]() Trošku sa čudujem že pri K3 neuvideli max. sklon. Tipujem že by bol medzi 65 a 70 promile. Ináč všade sa udáva dĺžka K2 nesprávne. Má kratšie čelá. A nie je to pár milimetrov. K2 sú oproti údajom kratšie o celých 14 cm! |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 3 Registrován: 4-2020 |
dopravopat: Čo sa týka T3D, určite nemá podobnú konštrukciu ako K2. K2 je celá odľahčená, na spodku ani nemá ten centrálny trám, ako má T3. T3D vychádza z typu T4, je to vlastne jeho širšia verzia, oproti T3 je to omnoho vyspelejšie a pokrokovejšie vozidlo. A pri T4 (ktorá vychádza z T3) musel byť celý rám zosilnený, aby to vlečný voz utiahlo. K2 tak, ako ju poznáme, by B3D neutiahla, vozová skriňa by to nevydržala. Takže to, čo je na tom prospekte, by musela mať výrazne upravený rám, aby tá súprava mohla fungovať. Každopádne by tá súprava bola veľmi zaujímavá. Čo sa týka výzbroje, tak práve tá vychádza z K2. Výzbroj K2 bola UA 12, a znej sa vyvinula UB 13, ktorá sa osádzala práve do T3D a T4D. Pvvs: Áno, presne túto fotomontáž som mal na mysli. No, tak také niečo podobné som už dávnejšie niekde videl, neviem si ale spomenúť, kde to bolo. Tá tabulka je inač veľmi zaujímavá, zarazil ma fakt, že T3D/T4D majú inú dĺžku vozovej skrine ako klasická T3, aj keď je to len 15 cm v súprave, ale nemyslel som, že tam budú upravovať aj dĺžku. |
P_v
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 2391 Registrován: 5-2002 |
Před časem se tu přeci diskutovalo o tom, že 3článková tramvaj musí mít úplně jinak udělané klouby, aby dovolily i příčné naklopení. Takže by to asi nebyla "K2 se středním článkem", ale něco hodně předělaného. |
dopravopat
|
|
Neregistrovaný host |
P_v: Áno, to je pravda, o tom sa diskutovalo. Ale fotky skrížených článkov K2 to akosi vyvrátili. Jedna vec je teória, druhá prax. ![]() |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 5098 Registrován: 7-2003 ![]() |
Kubo: Něco jsem měl na IMHD, ale většina mejch prací je tady http://svetmhd.net/index.php?/category/128
8bity vseho sveta spojte se .
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 4 Registrován: 4-2020 |
Mimochodom, este som zabudol k tej K3, v brozure o novej typovej rade T5 od R. Maru som cital, ze mala byt urcena pre ruske rychlodrahy. Neviem, nakolko je tento zdroj informacii spolahlivy, lebo to celkom nesedi so znamymi technickymi udajmi vozidla. Boli tam aj informacie o inych nevyrobenych typoch, napr. J4C5, ktoru som hladal na internete, a nasiel som to v archive tejto diskusie. Nejaky uzivatel, ktory zevraj robil archivara v CKD to vsak uplne poprel, zeby nieco take bolo v CKD zmyslane, takze neviem. Bolo tam mnoho inych zaujimavych veci, ako J6C5, ktora mala byt trojvozova prechodna suprava, aj nejake rychlodrazne vozy HT (nebolo upresnene, ze ake, to bol iba kratky popisok ku znaceniu), tiez zaujimava bola spomenuta aj rada T5U (obsahovala vozy T5B6U, KT6B6U a KT8B6U), ktore mali byt hybridy obycajnej a rychlodraznej tramvaje, system dveri so sklapacimi schodami (Klapptrittstufen) ako pri Düwagu TW6000. To ja len tak, pre zaujimavost![]() |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 1686 Registrován: 10-2010 |
Plzeňská K3R.NT je řešená úplně jinak. Tím, že se fakticky o dvě T3 s vloženým středním článkem, jsou otočné čepy vnitřních podvozků na skříních krajních článků a střední článek je zavěšen do krajních. Z venku je to vizuálně poznat na tom, že podvozek je vůči kloubu posunutý. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 1845 Registrován: 1-2009 |
Po 54 letech je potřeba udělat opravu v textu prototypů tramvají K1 a K2, které se pořád dokola opisují v publikacích a na stránkách internetu. Předně je potřebné si vyjasnit, jak to s prototypy článkových tramvají bylo početně, protože v minulosti se - díky pochopitelnému nedostatku informací - publikovaly nepřesné údaje. V několika publikacích se vyskytuje informace, že v Praze byly dva prototypy K1 a dva prototypy K2 s čísly 7000/I a 7000/II a 7001/I a 7001/II. Realita však byla taková, že prototypy kloubáků byly celkově jen tři (dvě K1 a jedna K2) – dává to smysl, protože K2 neměly mnohočlenné řízení a bylo na nich potřeba ověřit v podstatě jen novou elektrickou výzbroj, ostatní změny v mechanice nebyly tak zásadní, aby se kvůli nim musel stavět další prototyp. V Praze se tyto vozy "protočily" následovně: K1 7000 - úplně první článkové vozidlo, s nímž byla v Praze provedena většina zkoušek, později Ostrava 800 a nakonec zkrácený funkční vzorek 7000, který v úplném závěru existence ještě posloužil zkouškám výzbroje TV2 - č. 8004 (dobře simuloval těžké vozy T5B6); - K1 801 - u ní vůbec není zřejmé, zdali vyjela do pražských ulic vlastní silou (např. zkoušky ve dvojici se 7000) nebo byla pouze zprovozněna v Motole a ihned odeslána do Ostravy, každopádně do Ostravy tento vůz přišel jako první, ještě před prvními T3; v Praze je jako nový v Motole focen už s číslem 801 (v literatuře se mu nesprávně připisuje číslo 7001/I); - K2 7001 - ta číselně zapadala do skutečnosti, že číslo 7000 bylo už obsazeno vozem K1, takže na něj navázala; odbyla si část zkoušek v Praze, potom následovalo zušlechtění na MSV 1966 a po veletrhu pokračoval zkušební program v Mostě a Litvínově; pro tato využití už měla tramvaj nový lak a z neznámých důvodů i číslo 7000 (to asi některé soudruhy zmátlo - proto se právem domnívali, že byly prototypy dva) - s ním už jezdila i v Mostě; nakonec vůz obdrželo Brno jako č. 607, později 1007. Po prototypu K2 už se rovnou vyráběla ověřovací série, která právě měla přinést poznatky z provozu v širším rozsahu a též ze SSSR, kam byla část vozů také distribuována. Odtamtud někde vznikla hypotéza, že druhý prototyp K2 skončil snad v Novosibirsku. Ale tam už měli tu ověřovací sérii, dokonce s lyrou... Toto vyjádření jsem dostal od Roberta Mary z Prahy,protože dlouhá léta jsem hledal fotky tramvaje K2 č.7000 při zkušebních jízdách v Praze v roce 1966,protože jsem žádné fotky nenašel tak mě a kolegovi Kreuz co zde taky píše, to bylo divné že asi něco nebude v pořádku,takže proto jsme nemohli sehnat fotky, žádný prototyp K2 č.7000 se v Praze nekonal. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 5099 Registrován: 7-2003 ![]() |
Jarda1950: Spíš by mě zajímalo, kdy se prototypu K2 měnila střecha. V Mostě má ještě větračky ala K1 a v Brně už má bleskojistku za pantografem a klasický hranatý větračky.
8bity vseho sveta spojte se .
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 1846 Registrován: 1-2009 |
Pvvs:Tak nedávno byla vystavena fotka myslím na Zaniklých tramvajích,ale momentálně to nemohu najít, fotku jsem si stáhnul, tak snad dotyčný mi to promine že tu fotku vystavím i zde bez dovolení,bylo u ní napsáno Brno K2 č.607 ze 7.1968, takže ta střecha musela být vyměněna mezi lednem až červnem 1968, což si myslím že je dobrá informace. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 5100 Registrován: 7-2003 ![]() |
Tezko. V lednu 68 byla uz zarazena do stavu DPMB. Spis kdy odesla z Mostu.A tady se tezko delal takovej tezkej zasah do konstrukce. (Příspěvek byl editován uživatelem pvvs.)
8bity vseho sveta spojte se .
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 1847 Registrován: 1-2009 |
Prodána byla na konci roku 1967,ale odešla do Brna až v lednu 1968. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 229 Registrován: 5-2009 |
Pvvs: tomu věřím, že se kolikrát nechce věřit tomu , když jsou nové informace. Ale tím, že jsme už na to zvyklý, tak to bereme tak jak to je. Každopádně střecha se určitě měnila v Brně a né v Mostě, protože tramvaj v Mostě neprošla většími úpravami a s cestujícími jezdila tak jak byla představena v Brně na veletrhu. Pokud by existovali fotky či snad jen jedna fotka, rád se opravím. |
7607
|
|
Neregistrovaný host |
Chlapci, a co takhle se zamyslet? V DPMaL byla K2 ve zkušebním režimu (čtu výše) a měla ještě pražské zkušební číslo (tentokrát 7000). V Brně již byla v majetku DPMB, tedy po faktickém prodeji zákazníkovi. Je logické, že po ukončení zkušebního provozu byl vůz ještě opětovně repasován v Praze vč. rekonstukce střešních ventilací, znovu nalakován a předán definitivnímu zákazníkovi. V socialismu se téměř vše měnilo v absurditu, ale tohle logičtěji nejde, ne? |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 1848 Registrován: 1-2009 |
7607:Jenže prototyp K2 č.7000 z Mezinárodního veletrhu Brně, šel rovnou do Mostu, pak pracovníci ČKD pokračovali ve zkušebních jízdách Most - Litvínov řijen a listopad 1966 a prosinci 1966 tramvaj odkoupil DP Most - Litvínov a na konci roku 1967 jí prodal DP Brno,takže do Prahy se už nevracela, to by mi Robert Mara z Prahy napsal. Přikládám dva články ze zkušebních jízd Most - Litvínov z novin Průboj. První článek z novin Průboj je z 27.10.1966. Druhý článek z novin Průboj je z 26.11.1966. Pokud někdo předloží důkaz že se repasovala tramvaj v Praze, velice rád to uvítám a budu vděčen že si mohu doplnit další neznámé informace ohledně prototypu tramvaje K2 čísel 7001, 7000, 607, 1007. |
dopravopat
|
|
Neregistrovaný host |
Dovolil som si fotku z predošlého príspevku trošku upraviť. Hlavne aby som si precvičil techniku vylepšovania fotiek z halftone rastru. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 1849 Registrován: 1-2009 |
dopravopat: Mám tu ještě jeden článek z fotkou K2 č. 7000 ve starém Mostě v zastávce divadlo z 11.1.1967. Je možnost ještě udělat jednu úpravu rastru,díky. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 5 Registrován: 4-2020 |
Trosku som tu z toho zmateny. Takze K1 boli dve, jedna 7000, ktora sa potom prestavala na K4, a druha neviem, ci 7001 (v Prahe) alebo len 801 (v Ostrave). Kedze jediny prototyp K2 bol oznaceny 7001, tak potom ta K1 nemohla byt 7001. Inak by bolo cislo obsadene dvakrat. Vsade sa vsak uvadzaju dva prototypy K1 v Prahe s cislami prave 7000 a 7001. Ako to potom naozaj bolo? Inak, zaujimal by ma ten obrazok K1 v Motole s cislom 801, ak je este k dispozicii. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 1850 Registrován: 1-2009 |
Kubo: Robert Mara tam právě píše, že ta K1 č.7001 byla špatně označována v publikacích a na stránkách internetu,ten druhý prototyp K1 byl už v Praze označen č.801,a v Praze vůbec nejezdila, ale vyfocena ve vozovně byla, prostě K1 č.7001 žádná nebyla, 7001 byla až prototyp K2. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 6 Registrován: 4-2020 |
Aha, dobre, uz chapem. Ale co potom ta K2 s ev. c. 7000. Ked prototyp bol iba jeden s cislom 7001, tak ta K2 s cislom 7000 je uz seriovy voz, ktory v Prahe nejazdil? |
AD 725
|
|
Neregistrovaný host |
Jarda1950: Dobrá práce, toto má v dnešní době velký smysl, teď ještě aby se to někde rozumně publikovalo. Jinak v časopise Dráha 1/2000 byl detailní článek o prototypech K1 od Vladislava Borka, v závěru krátce popisoval i K2, ale podrobnosti už si nepamatuji. Třeba to tady někdo bude ještě mít. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 1851 Registrován: 1-2009 |
Kubo:Ta K2 měla nejdříve ev. č.7001, pak byla přečíslována na č.7000 a vystavena na Mezinárodním veletrhu v Brně,pak šla do Mostu a Litvínova kde č.7000 bylo ponecháno,v roce 1968 prodána do Brna kde vozila č.607 1968,1969, a od roku 1969 č.1007, no a v roce 1988 byla sešrotována. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 230 Registrován: 5-2009 |
jak napsal Jarda, víme na 100%, že tramvaj byla v majetku ČKD,potom byla v majetku DP Most a Litvínov a nakonec posledním vlastníkem bylo DP Brno. My dva s Jardou už jsme takový, že když už s něčím jdeme na veřejnost, tak většinou máme důkazy. A to se týká i předělání tramvaje. Když se podíváte na fotku z Brna, tak na první pohled co mě ( v uvozovkách ) jako laika, nemusím být odborník praští do očí je jiné spřáhlo. Tyhlety spřáhla v Mostě se v té době nepoužívali. Tudíž je logické, že opravdu změny nastali až v DP Brno. Ještě zkusím zjistit podrobnosti od dřívějších pracovníků DP Most, zda li by si nevzpoměli kdy asi tak se rozhodlo o prodeji K2, protože když něco prodávám, těžko budu dělat úpravy. Dobré by bylo se zeptat i odborníků z Brna, zda li by tam nezjistili nějaké informace, ohledně K2 z Mostu. Nezapomeňte že se bavíme o tom, co bylo před 50 lety. A to se budou špatně shánět informace. taky přiložím fotku s cestujícími, když jezdila pravidelně linku č.4 mezi Mostem a Litvínovem a jak si můžete povšimnout, jezdila bez úprav. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 1852 Registrován: 1-2009 |
AD 725: Děkuji za informaci ohledně časopisu Dráhy 1/2000, už jsem rozhodil sítě a vypadá to velmi slibně,třeba tam budou ještě další zajímavé informace z archivu Vladislava Borka. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 903 Registrován: 3-2013 |
Já bych pouze dost pochyboval,že byl prototyp K2 v majetku DP Most. To by třeba obdržel evidenční číslo z běžné řady od 201. Myslím, že se jednalo pouze o zkušební provoz s cestujícími a vůz stále patřil ČKD. Stejně jako posléze T5A5 ev. č. 8000 a T5B6 evid. č. 8009, 8010. Ty také DP koupil až později a očísloval 272, 273. Proč by prototyp K2 DP Most kupoval a vzápětí prodával? Zdá se mi logické, že do Brna prototyp K2 prodalo ČKD, kde se také uskutečnila jeho repase. Ta nemusela trvat nijak dlouho - třeba předělat střešní ventilaci je pro výrobce otázka několika dnů. A takhle v Brně vůz končil: |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 231 Registrován: 5-2009 |
TMB: tak u K2 se nevědělo že se bude prodávat do Brna. U T5B6t věděli, že v Mostě jsou jen na zkouškách a když se vrátily z Ruska, tak si je podnik koupil, protože vyhovovali zdejšímu provozu. Číselnou řadu ev.č.201 atd měli tramvaje typu T1 od ev.č.235 tramvaje typu T2. Tento typ byl jiný, jde o to pokud by tu byl déle, jestli by ho přečíslovali. A určitě to nebylo tak že tramvaj koupí a hned prodají. V tom musel být jiný zádrhel. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 1853 Registrován: 1-2009 |
Tak ať máme ty fotky prototypu tramvaje K2 kompletní, tedy i č.7001. https://fotodoprava.webgarden.cz/levy-sloupec/galerie/0002-ostrav a-tramvaje/0002-024-k1-k2-800-811/801 Takže máme na stole ještě dvě otázky,jestli byla K2 7000 v majetku DP Most - Litvínov a kde byla předělána ta střecha jestli v ČKD Praha nebo v Brně. U první otázky vím jen že se píše že tramvaj K2 byla předána DP Most - Litvínov, nojo, ale co to znamená předána (prodána nebo zapůjčena). A druhou otázku prostě zatím nevím odpověď. Takže zatím to nechám otevřené a budu hledat dále odpovědi. |
7607
|
|
Neregistrovaný host |
Kolegové, prosím, nedělejte z toho kovbojku. Moc bych prosil Jardu 1950 a Kreuze, zda by mohli objasnit situaci, kdy podle nich byla předmětná K2 majetkem DP Most a Litvínov. Nejen TMB pochybuje o tom, že vůz byl v majetku DPMaL. Kreuz: 29. dubna 2020 - 07:39:59 "...jak napsal Jarda, víme na 100%, že ... potom byla v majetku DP Most a Litvínov..." Jarda 1950: 29. dubna 2020 - 12:10:29 "Takže máme na stole ještě dvě otázky, jestli byla K2 7000 v majetku DP Most - Litvínov a kde byla předělána ta střecha jestli v ČKD Praha nebo v Brně." A jsme u toho. Při vší úctě, kolegové, zde máte nejasno - a po letech a nedostatku zdrojových informací není divu. Připomínám výše uvedené: 7607, 28. dubna 2020 - 16:00:26 "V DPMaL byla K2 ve zkušebním režimu a měla ještě pražské, (přesněji ČéKáĎácké) zkušební číslo (tentokrát 7000). V Brně již byla v majetku DPMB, tedy po faktickém prodeji zákazníkovi." Je logické, že po ukončení zkušebního provozu byl vůz ještě opětovně repasován v Praze a netýkalo se to jen rekonstukce střešních ventilací, pak znovu nalakován a předán definitivnímu zákazníkovi. Ostatně v téže době byly v symbióze ČKD - DPP předělávány ventilace i na pražských T3. A připomínka pod čarou. Zásah do střechy znamenal nový lak - určitě přetřená střecha, možná komplet vozidlo. Přečíslování vozu ze 7000 na 607 bylo tehdy náročnější než dnes. Číslice nebyly samolepky, ale obtisky, které nejde odlepit, nýbrž jen odbrousit. A pokud by K2 607 v Brně byla dodaná s opravovaným lakem po odstranění čísel 7000, nebo ještě s číslem 7000, tak se o tom nějaký záznam či snímek dochová - v tu dobu už bylo v Brně dost agilních fandů. Nehledejte tajemství tam, kde nejsou. Seriozního zpracování této historie se dočkáme ve správný čas. |