|
Úterý, 08. prosince 2020 - 16:10:03
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 10614
Registrován: 5-2002
|
ad OK-HEU: no napadlo mě, že se jich ČD zbavily rychle z toho důvodu, že byly dobře prodejné. Zatímco o ostatní nadbytečné mašiny nebyl zájem Proti ostatním lokomotivám naší výroby měli tu výhodu, že byly schválené téměř všude ve východním bloku (mimo Jugoslávii?) a po sloučení SRN a DDR i v SRN. Dal se tam doplnit i německý zabezpečovač PZB a přesto to na počet kusů nebyl žádný trhák. No, ono taky v roce 1998 již bylo "prakticky" došrotováno.
Tento názor píši jako soukromá osoba prodchnutá celým životem železnicí, nikoliv jako zaměstnanec dopravce nebo člen nějakého spolku.
|
|
Úterý, 08. prosince 2020 - 16:16:56
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 221
Registrován: 9-2017
|
Joo pravda rozpáleno jich bylo více než prodáno, měl jsem o prodeji větší iluze, hlavně z toho nějak vypadlo to Polsko, každopádně logicky silnější lokomotiva utáhne víc, ovšem co se trakce týká bude Sergej jako šestikolo oproti Herkulovi lepší, nehledě na Srgejovu přetížitelnost a vskutku jsem Herkula u ns na síti v čele nákladu snad nikdy neviděl, možná na Slovensku u Metransu, ale tady snad ani jednou a už vůbec nevím kde by se tu vzal v takovém počtu... Vectron má možná větší tažnou sílu, jenže není použitelný stejně jako klasický diesel.
Není nad řádný štěkot Kylchapu, burácení Zamračené a dunění Brejlovce
|
|
Úterý, 08. prosince 2020 - 16:30:04
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 64
Registrován: 10-2020
|
Dyť taky ty nejstarší byly dodány v roce 1966, takže byly ke 30 letům staré. |
|
Úterý, 08. prosince 2020 - 16:46:30
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 13492
Registrován: 4-2003
|
1600 třikrát jinak ...
|
|
Úterý, 08. prosince 2020 - 16:55:57
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 10618
Registrován: 5-2002
|
ad Anounym: Vectron má možná větší tažnou sílu, jenže není použitelný stejně jako klasický diesel. Co to proboha stále točíte jako kolovrátek za nesmysly? Proč by VECTRON DE nebo Duál nebyl použitelný jako klasický diesel? Běžte si to už konečně najít na web. ovšem co se trakce týká bude Sergej jako šestikolo oproti Herkulovi lepší, nehledě na Srgejovu přetížitelnost Budete se divit, ale až v principu nechtěnou přetížitelnost nemáte pravdu. Sergej na šesti nápravách má při trvalé rychlosti 20 km/h tažnou sílu 260 kN, zatímco ER2O nákladní varianta má při rychlosti 25 km/h 250 kN. On je přece jen trochu rozdíl u regulace s asynchronními motory a u klasických komutátorových motorů.
Tento názor píši jako soukromá osoba prodchnutá celým životem železnicí, nikoliv jako zaměstnanec dopravce nebo člen nějakého spolku.
|
|
Úterý, 08. prosince 2020 - 17:24:37
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 2655
Registrován: 9-2009
|
Jnd: Pěkné fotografie máte. Petr_Šimral: Souvisel konec těchto lokomotiv v Sokolově i s útlumem těžby uhlí na Sokolovsku? |
|
Úterý, 08. prosince 2020 - 17:49:12
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 10619
Registrován: 5-2002
|
ad Kuřil_p: nějaký vliv to určitě mělo, ale myslím, že nikoliv zásadní. To šlo vidět i na tom, jaké zoufalé dvojice 753 a 751 se pak na trati slezly...
Tento názor píši jako soukromá osoba prodchnutá celým životem železnicí, nikoliv jako zaměstnanec dopravce nebo člen nějakého spolku.
|
|
Úterý, 08. prosince 2020 - 18:46:15
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 7854
Registrován: 8-2007
|
PŠ:Tak to se musím ohradit. Sergejům nedělaly rozjezdy a časté zastavení technické problémy, nasazení u nás na Mn vlaky bylo časté. To potvrzuji.V Chomutově jezdil jeden Sergej několik let na vlečkových vlacích ze Seř.nádraří do 2.5 km vzdálené teplárny u Manesmanky a na vlečky Ferony,kovošrotu,železáren.Tuším ,že to byla 132 a žádné technické problémy z toho neměla,i když tam byla V max 15 km/h. |
Radar007
|
Úterý, 08. prosince 2020 - 20:07:24
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 557
Registrován: 7-2010
|
Kuřil p: Vidím prosím dobře na 3 snímku číslo 781.462 ?
|
|
Úterý, 08. prosince 2020 - 20:53:19
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 65
Registrován: 10-2020
|
Jak to vypadá tak někteří z Vás s nima i jezdili. Když byste je srovnali s československými lokomotivami, byly lepší nebo horší? |
|
Úterý, 08. prosince 2020 - 20:54:10
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 2658
Registrován: 9-2009
|
Petr_Šimral: Dík. Radar007. Ano je to číslo "462". Jenže na těch lokomotivách těch čísel bylo víc. Tady ta má na boku ručně napsáno i číslo "asi 781.550". |
|
Úterý, 08. prosince 2020 - 21:55:59
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 10625
Registrován: 5-2002
|
OK-HEU: Jak to vypadá tak někteří z Vás s nima i jezdili. Když byste je srovnali s československými lokomotivami, byly lepší nebo horší? Tak na to je hodně těžká odpověď. Já pro změnu nemohu moc popisovat lokomotivy české. 753 a už vůbec 751 byly pro mě velice epizodní, spíše jsem jezdil na řadách 714, 720, 731, 742 a 770,771. Co Sergej měl... a) perfektně odhlučněné velké stanoviště b) velký výkon topení a netáhlo tam c) spolehlivou elektrickou výstroj, naprosté minimum závažných poruch, jako jsou přeskoky TM a HG d) obrovská přetížitelnost e) vysoká spolehlivost A na co trpěl? a) vysoké opotřebení trati b) vysoká spotřeba oleje c) nekvalitní hlavy, často praskaly d) vyšší venkovní hluk, ale na 751, 775 nebo 776 neměl
Tento názor píši jako soukromá osoba prodchnutá celým životem železnicí, nikoliv jako zaměstnanec dopravce nebo člen nějakého spolku.
|
|
Středa, 09. prosince 2020 - 06:26:20
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 66
Registrován: 10-2020
|
To P.Š.: to je docela pozitivní hodnocení, to jsem ani nečekal. U dvoutaktu se dá vysoká spotřeba oleje předpokládat, kolik to tak bylo na 100km? |
|
Středa, 09. prosince 2020 - 08:57:52
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 490
Registrován: 7-2011
|
Tak pár postřehů z předešlé diskuze, od nejčerstvějších, zpravidla po ujetí zhruba 300 km (trasa Citice-Světec-Sokolov) se dolilo 20 kg oleje, záleželo na tech. stavu, ale mohlo to také být 60kg. Nejen velké stanoviště perfektně odhlučněné, další pozitivum - prostorná strojovna, kvůli přecházení opotřebení trati -montáž ostřikovačů špulkranzů, tratováci instalovali mazací stanice v rozhodujících obloucích. Praskání hlav a vložek, doporučení sovětů, před odstavením dochlazovat na 40°C, vodu i olej, což se nedělalo. Prasklé hlavy se renovovaly, pro Jihozápadní dráhu to prováděli v LD Veselí n/Luž. a dělali to dobře. Pokud bych měl srovnat, tak jednoznačně z dieselů Sergej byl to nejlepší co se na kolejích ČSD v tehdejší době pohybovalo. Budu ještě pokračovat. |
|
Středa, 09. prosince 2020 - 11:08:10
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 234
Registrován: 1-2012
|
751218 Já vím.Sledoval jsem jeho návrat domů... (sorry za OT, hned s tím končím)
Nikdy jsem nepochopil rozpad Československa, nikdy jsem nepochopil prodej českých MiGů-29 a nikdy nepochopím konec Sergejů a Bardotek v Česku!
|
|
Středa, 09. prosince 2020 - 14:58:46
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 67
Registrován: 10-2020
|
To Frako: Takové hodnocení jsem nečekal, myslel jsem, že všichni považují za nejlepší diesel mašinu bardotku... |
|
Středa, 09. prosince 2020 - 15:06:50
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 10629
Registrován: 5-2002
|
ad OK-HEU:To Frako: Takové hodnocení jsem nečekal, myslel jsem, že všichni považují za nejlepší diesel mašinu bardotku... To jen Ti, kteří o Sergejích jen slyšeli a viděli je zvenku a) perfektně odhlučněné velké stanoviště Jinak zde mi něco vypadlo. a) perfektně odhlučněná a velká stanoviště
Tento názor píši jako soukromá osoba prodchnutá celým životem železnicí, nikoliv jako zaměstnanec dopravce nebo člen nějakého spolku.
|
|
Středa, 09. prosince 2020 - 19:22:35
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 68
Registrován: 10-2020
|
To P.Š. : mohl byste vysvětlit laikovi co znamenají závady přeskoky TM a HG? Díky |
|
Středa, 09. prosince 2020 - 19:31:03
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 10632
Registrován: 5-2002
|
No, já jsem sice elektrikář na baterky, ale zkusím to. Jednoduše to je "narušení izolační vzdálenosti". Tedy dojde k přeskoku na kostru přes izolátory (to je to jednodušší) a nebo k přeskoku mezi lamelami komutátoru (komutátor je to měděné s mnoha drážkami na jedné straně motoru). Pak se musí opět vyřezat izolační drážky a pak brousit a brousit. Jednou jsem to dělal, když jsem byl ještě na dílně, ale nebylo to na Sergeji, tuším, že to byl Čmelák.
Tento názor píši jako soukromá osoba prodchnutá celým životem železnicí, nikoliv jako zaměstnanec dopravce nebo člen nějakého spolku.
|
|
Středa, 09. prosince 2020 - 21:19:37
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 7855
Registrován: 8-2007
|
To jen Ti, kteří o Sergejích jen slyšeli a viděli je zvenku To jo.Sergej měl motor přeplňovaný mechanickým a dvěma turbo dmychadly,sání vzduchu mělo olejový filtr,elektrický přenos byl velmi předimenzován a dobře zregulován oproti lok.ČKD(skluzy).Dvoutakt vyžadoval nějaká zařízení navíc(hlídání podtlaku v karteru), měl zvýšenou spotřebu oleje(který se zase musel vypouštět z recívrů),praskaly u něj vložky válců,hlavy,olejové argusky přivádějící olej do hlavy válců,někde byly problémy s uchlazením dízlu... Ale byl to robusní tahoun,který málokdy zklamal. |
|
Středa, 09. prosince 2020 - 21:55:39
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 1574
Registrován: 1-2007
|
Vďaka pamätníkom za spomienky. Pri tejto príležitosti by som sa chcel opýtať, má tu niekto skúsenosti aj s dnešnými reko ST44 s SM D49 ?
https://www.youtube.com/user/K6S310DR
|
|
Středa, 09. prosince 2020 - 23:16:47
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 357
Registrován: 12-2006
|
ree frako, Petr Šimral: Jezdil jsem na sergejích 12 let (1981 - 1993), Olej s recívrů se vypouštěl obvykle při zbrojení a když byly kilometry na R0, tj. 1400 - 1800 km. A to cca 20 litrů, 60 litrů jak uvádíte jsem nikdy nevylil. ree Apolo 17: Mechanické rotační dmýchadlo bylo zapotřebí jen při startu, motor neměl sací ventily, měl plnící přepouštěcí kanálky do válců. Mezilamelový přeskok byl vyjímkou, za celou dobu se nestalo, že by došlo k průrazu na trakčním motoru, na rozdíl od ČKD lokomotiv, kde to byla častá závada. Ano, motory trpěly na praskání vložky válců, problémy s chlazením byly obvykle zapříčiněno, že si někteří uměli přidat el. výkon na odporech, motor to unesl, ale chlazení v létě ne. Sergej byla robustní, těžká traťová lokomotiva, vhodná především pro těžké vlaky, ale dal se s ní i dobře posunovat. I při plném výkonu skluzové relé bývaly v klidu. Za špatné řešení jsem považoval, že naftové vstřikovací čerpadlo bylo mazáno v okruhu mazání motoru a jakákoli netěsnost nafty se projevila v oleji. Za celou dobu jsem neudělal se sergejem neschopnost. Na svoji dobu to nebyla špatná lokomotiva a v dopravě těžkých nákladních vlaků neměla rovnocenou náhradu. |
|
Čtvrtek, 10. prosince 2020 - 10:32:42
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 491
Registrován: 7-2011
|
Ano i při posunu se využíval, u nás zejména tehdy když měl sjetá kola, čekal na soustruh a do tratě nesměl, daly se s ním dělat nevídané šupy, právě proto, že skluzová relé byla v klidu. Měřák podtlaku v karteru byl ve strojovně, jakož i otáčkoměr, oproti zvyklostem. Měl i měření teplot spalování v jednotlivých válcích. Dojelo se vždy i s prasklou hlavou, nebo vložkou. V depu měli zámečníci vždy připravený komplet - hlava,vložka, píst ojnice, jak to trochu vychladlo, během třech hodin bylo vyměněno. Sehraná parta. Nepamatuji na nějaké problémy s chlazením a že Podkrušnohorská magistrála je kurevsky náročná trať. No, měli jsme specialistu na seřízení ceresínů hydraulického pohonu ventilátoru. Dalo se dojet i s porouchaným pohonem tak, že se nastavilo sání ze strojovny oddeklovaly se články a žaluzie se zajistily v otevřené poloze. Argusky mazání hlav se nahrazovaly měděnými trubičkami. Na fotce č. 5 p. Kuřila se válí červená jímka, je to nádrž pro umyvadlo, bylo umístěno v představku I.stanoviště, později se přemístilo do strojovny a na jeho místo se instalovalo zařízení VZ. Tu nádržku mám doma. Vraky Sergejů jsou z firmy "DRUSO", šrotárna v Dolním Rychnově. Na jednom ze snímků, ne ze šrotárny je také Sergej 1529, jeden z gardových strojů Sokolovské flotily, parťáka na něm dělal emeritní fíra a můj nedaleký soused. Ještě něco dodám. |
|
Čtvrtek, 10. prosince 2020 - 12:56:05
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 10636
Registrován: 5-2002
|
ad frako: Nepamatuji na nějaké problémy s chlazením a že Podkrušnohorská magistrála je kurevsky náročná trať. Roky 1995/1996? závažné problémy s chlazením, než se pořídila nová demineralizační stanice. A před tím na to trpěly chomutovské mašiny. Na jednom ze snímků, ne ze šrotárny je také Sergej 1529, jeden z gardových strojů Sokolovské flotily, parťáka na něm dělal emeritní fíra a můj nedaleký soused. Ještě něco dodám. P.J., co mě v roce 1987 týral na T 679.1529, se přestěhoval do Tvého bydliště? ad Loko:Za celou dobu jsem neudělal se sergejem neschopnost. Já ano, jednou. Při průjezdu Vojkovicemi jsem si všiml páry na okně dveří od strojovny, takže jsem to zařízl ještě ve Vojkovicích a nechal se dotáhnout do Sokolova. Vodní spojka byla v háji.
Tento názor píši jako soukromá osoba prodchnutá celým životem železnicí, nikoliv jako zaměstnanec dopravce nebo člen nějakého spolku.
|
|
Čtvrtek, 10. prosince 2020 - 13:03:49
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 1954
Registrován: 8-2006
|
Pánové ,krásné počtení a všichni máte pravdu. Jezdil jsem na sergejích jako pomocník na dispečerce v Hradci Králové. Jediný sergej a to T679.1073 měl otáčkoměr na stanovišti. Turnusový byl T679.1224 a v Chlumci n.C. byl T679.1223. Větší opravy se dělaly v Letohradě. A letohraďáci byly na sergeje náležitě pyšní.Jeden čas přišel z Loun T679.1065 a to byla haitra.Tam jsem nosil i 60.l oleje.Jako dipečerka ,jsme si dělali nulky sami.Ale jak píšete nepamatuju ,že by se zklouznul. Z okna kouká Vašek Sůra. |
|
Čtvrtek, 10. prosince 2020 - 15:27:25
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 7361
Registrován: 5-2010
|
Souhlas pěkné čtení. Jen by zde mohl ještě zaznít názor z druhé strany barikády, kluků dílenských.Co jsem slyšel od svých spolužáků "z uschlé větve KU" jak se říkalo SOUŽ v Praze, tak to někdy nebyla s některou "olejničkou", třeba z Vršek taková hitparáda.Některé kousky byly vyhlášené. To jsem oproti tomu vlastně měl v LD Praha střed čistou práci na el.loko, jako zámečník i když i tam byly vyhlášené "bumerangy". |
|
Čtvrtek, 10. prosince 2020 - 20:17:08
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 12
Registrován: 1-2020
|
Pěkné čtení,vzpomínky,díky.Jako malý 10 letý kluk jsem dráhu hltal,na kolínských šoupákách do Světlé n.S a zpět turnusová 1331 a zejména napucovaná 1428,a jak jsem jen mohl,očekával jsem každý 6den po poledni(85269/8) v Leštině na nádraží,aby mi,táty kolega Erich L.,ukázal-pojď se povozit,pomocník mě pustil do okýnka a já předával návěsti.Hodinu se šíbovalo po stanici a obsluhovaly vlečky,5.kolej.Občas mě vzali i do Světlé,kde šoupák točil,záloha mu tam napakovala vlak na normu z vozů z vleček na ledečské trati,především panely z Prefy z D.Březinky,ze zátěže,,od ševcú"od Zruče a po 16h se frčelo zpátky s obsluhou všech stanic až do Kolína.No frčelo je silné slovo,kulaté 40,a šoupák měl jen 50.Ale byla to jízda,kopec nekopec,sergej poslušně šlapal:-)A když se pak v Leštině rozjížděl nebo i jen projížděl,tabulky v oknech se třásly jak blázen,jen to drnčelo. Táta vždycky říkal,že ale největší dělo v Kolíně bývala 1069,tu já teda už ale pamatoval pouze jako nejšpinavější mašinu,který občas,za turnusový stroje zaskočil.Prostě byl,,všech"a podle toho vypadal.To jsou moje vzpomínky,je to už skoro 35 let,tehdy by asi málo koho napadlo,že to bez 679 půjde,že zůstanou jen 3 kusy,v 91 Mn skončily a po sergejích se slehla zem,možná až moc rychle.Jen mi táta při konci 1428 přinesl číslo.Možná to bude znít dřívbylolípsky,ale řekl bych,že čety je braly jako velké dříče,a až jako vztahově...Slova od Fraka to jen potvrzují,ten vztah k nim... |
|
Čtvrtek, 10. prosince 2020 - 21:29:10
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 10640
Registrován: 5-2002
|
Možná to bude znít dřívbylolípsky,ale řekl bych,že čety je braly jako velké dříče,a až jako vztahově... Ano, taky jsem to pozoroval okolo mě (dlouhodobé obsazení bez změn čet, BSP, údržba i letmo lokomotiv v případě dlouhodobého odstavení odstavení turnusové --> například když byla v dílnách). Já to měl trochu jinak. Zácviky na pomocníka jsem dělal na přelomu kalamitní zimy 1986/87, od ledna jsem byl pomocník strojvedoucího brigádník a plný úvazek jsem měl jako inženýr železniční dopravy --> čti proužkař. Od března 1987 jsme to otočili, pomocničení na plný úvazek a inženýr brigádník . První turnusová loko byla T679.1212 s M.M. Půjčoval bez problémů, moc se mi tam líbilo. Od května 1987 (nový GVD) pak sokolovská leštěnka nejvyleštěnější - ano, dodnes žijící T679.1529 s tím, kdo se postaral o to, že ta mašina přežila veškeré nemilosti, které by pro jinou loko už znamenaly konec - P.J. Dřina mi na mašině nevadila, profesorský přístup P.J. se dal přežít (bylo mi devatenáct), ale děsně až neuvěřitelně mě "sralo", že mi to nikdy nepůjčil. Vždycky odpověděl: hele, mě to ježdění ještě baví (šlo to na něm vidět) a jestli chceš za volant, tak choď na vložáky k těm, co raději spí --> a stalo se . Od 1.10.1987 2 roky vojny a od října 1989 nástup k BSP 781.346 (vyznačovala se šílenými bílými rámečky oken) k F.S. Ale to už jsem byl konečně kandidát, vypršela doba trestu z průmyslovky --> 2 roky odklad psychotestů pro posudek. A pak od ledna konečně kurz ve Škvořeticích, zácviky, 17.4.1990 první zákonitá a 18.4.1990 první samostatná směna na topírenském na lokomotivě 700.043 ![[biggrin] [biggrin]](https://www.k-report.net/discus/clipart/biggrin.gif)
Tento názor píši jako soukromá osoba prodchnutá celým životem železnicí, nikoliv jako zaměstnanec dopravce nebo člen nějakého spolku.
|
|
Čtvrtek, 10. prosince 2020 - 23:01:21
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 2660
Registrován: 9-2009
|
Obr. 156 Poslední kontrola po R opravě T 679.1 v motorárně PLD Sokolov Obr. 157 Montáž vložky válce motorové lokomotivy T 679.1 v PLD Sokolov (z knihy "třicet let socialistické práce v jihozápadní dráze") (Příspěvek byl editován uživatelem Kuřil_p.) |
|
Čtvrtek, 10. prosince 2020 - 23:17:31
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 2661
Registrován: 9-2009
|
|
|
Čtvrtek, 10. prosince 2020 - 23:26:58
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 7857
Registrován: 8-2007
|
Roky 1995/1996? závažné problémy s chlazením, než se pořídila nová demineralizační stanice. A před tím na to trpěly chomutovské mašiny. No s tím chlazením měly chomutovské Sergeje problém.Asi špatná voda v chladícím okruhu,protože to na dílně proplachovali a tekla z toho hnědá sračka. Ale ten Sergej měl na rozdíl od mašin ČKD ochranu proti přehřátí(mašiny ČKD jen signalizovaly zvukově i opticky vysokou teplotu) a po jejím zaučinkování rozeplo buzení generátoru a otáčky šly na volnoběh.Jenže zahřátý motor po sjetí na volnoběh inicioval další ochranu-nízký tlak oleje- a ta stopla motor.Tím se zastavilo vodní čerpadlo a došlo k varu vody na některých místech chladícího okruhu a následně lok. "vyházela vodu z chladícího okruhu"-udělala tzv.Velrybu.To už byla neschopnost. Proto jsem u blbě chladících sergejů ve výkonu čučel na teploměr chladící kapaliny a při překročení 80 stupňů C sjel z výkonu,vypnul jistič vedle levého kolena a najel bez výkonu do stupňů.To byly adrenalínové jízdy. Montáž vložky válce motorové lokomotivy T 679.1 v PLD Sokolov Jo vložky a hlavy jsem pomáhal měnit na Sergejích v Ostravě na začátku 80 let.Byla to práce pro mechanika a pomocnou sílu(já po průmyslovce) skoro na celou šichtu.Vložka válce měla nahoře měděný kroužek,a dole dvě gumové těsnění. (Příspěvek byl editován uživatelem Apollo 17.) |
|
Čtvrtek, 10. prosince 2020 - 23:31:00
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 10643
Registrován: 5-2002
|
Ad Apollo: potvrzuji. Jsme se vám chechtali, hlavně když jste udělali "Velrybu" nám na přípřeži. To jsem vás teda proklel, kdo měl celou mašinu znovu pucovat?} A v letech 1995/1996 se to otočilo, protože někdo na chladící vodě v Sokolově dlouhodobě ušetřil. Depo bylo od roku 1993 na odpis, tak nikdo do něj nestrčil už ani korunu...
Tento názor píši jako soukromá osoba prodchnutá celým životem železnicí, nikoliv jako zaměstnanec dopravce nebo člen nějakého spolku.
|
|
Čtvrtek, 10. prosince 2020 - 23:34:51
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 13494
Registrován: 4-2003
|
Radar007 Kuřil p: Vidím prosím dobře na 3 snímku číslo 781.462 ? 1462 bude nějaká haluz ohledně těch přečíslování několika mašin ,ale bude to 1550.
|
|
Čtvrtek, 10. prosince 2020 - 23:44:01
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 10644
Registrován: 5-2002
|
Jenže zahřátý motor po sjetí na volnoběh inicioval další ochranu-nízký tlak oleje- a ta stopla motor.Tím se zastavilo vodní čerpadlo a došlo k varu vody na některých místech chladícího okruhu V dobách našich problémů jsem jezdil s uchem venku a s okem na teploměru. A jak to bziklo do otáček, okamžitě kontrolér na nulu, shodit jistič buzení a okamžitě na desátý. Většinově to pomohlo. Když "bziklo" více, tak vypnout VZ, počkat až doběhne, vletět do strojovny, natáhnout přeběh, do startu narvat kudlu a v kobce chytit v rukavicích starťáky natvrdo. Ne, že by to pro motor byla zrovna "jemná manipulace", ale zajistilo to neudělání "Velryby". A na desátém dovychladit z té stovky někam na sedmdesát a dolů, buzení a davaj, protože se mezitím samozřejmě přehřála ta druhá :-( Zrovna jsem to koupil mezi obdobím na 210.057 na ranžíru a po dvou letech odchod na 731.050 na Kraslice. A v Sokolově i nejmladší leťák se občas svezl na nosné řadě, byť lépe samozřejmě znal točnu, olejnu, vrchního, topírák a šestihodinové směny na Kraslicích. Ale byl slušný zvyk, že i nejmladší leťák musí mít sedmičku, takže občas jsem ze Sergeje zamával na topíráku na 700.043 nejstaršímu leťákovi ![[biggrin] [biggrin]](https://www.k-report.net/discus/clipart/biggrin.gif)
Tento názor píši jako soukromá osoba prodchnutá celým životem železnicí, nikoliv jako zaměstnanec dopravce nebo člen nějakého spolku.
|
|
Čtvrtek, 10. prosince 2020 - 23:46:20
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 10645
Registrován: 5-2002
|
ad Jnd: 1462 bude nějaká haluz ohledně těch přečíslování několika mašin ,ale bude to 1550. Někde se na netu nachází pokus o sepsání čísel Sergejů podle skutečných výměn čísel. I u 242 to bylo asi více v pohodě ![[biggrin] [biggrin]](https://www.k-report.net/discus/clipart/biggrin.gif)
Tento názor píši jako soukromá osoba prodchnutá celým životem železnicí, nikoliv jako zaměstnanec dopravce nebo člen nějakého spolku.
|
|
Čtvrtek, 10. prosince 2020 - 23:59:31
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 13496
Registrován: 4-2003
|
Někde se na netu nachází pokus o sepsání čísel Sergejů podle skutečných výměn čísel. Na stránkách o sergejích to je a určitě by se na to dalo i spolehnout ,ale stránky mají ted výpadek pač nějaký problém na servru .. dle toho co Rosťa psal ...
|
|
Pátek, 11. prosince 2020 - 00:20:57
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 2662
Registrován: 9-2009
|
Jnd: Má na boku sice ručně napsáno 781.550-9, ale dle barevných doplňků to neodpovídá lokomotivě na Vaší fotografii. Tam je ještě pod tím světlem další číslo. |
|
Pátek, 11. prosince 2020 - 00:57:17
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 2663
Registrován: 9-2009
|
Na jedné z fotografií je ještě pod tím světlem asi nápis "ex 433-8". Štítek na tlakové nádobě z tohoto vraku:
|
|
Pátek, 11. prosince 2020 - 01:09:43
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 10647
Registrován: 5-2002
|
No, 1333 byla v Sokolově taky, ale tu jsem nezažil ani já v roce 1986. Tedy bude to s jistotou 1433.
Tento názor píši jako soukromá osoba prodchnutá celým životem železnicí, nikoliv jako zaměstnanec dopravce nebo člen nějakého spolku.
|
|
Pátek, 11. prosince 2020 - 01:48:34
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 1726
Registrován: 10-2007
|
Kuřil_p : Tento štítek nikdy nekecal a vypovídal pravdu !
![[vypravci] [vypravci]](https://www.k-report.net/discus/clipart/vypravci.gif)
|
|
Pátek, 11. prosince 2020 - 06:29:46
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 13497
Registrován: 4-2003
|
No vida .. to se omlouvám .. viděl jsem bíle olemované nárazníky tak jsem si to spojil ..
|
|
Pátek, 11. prosince 2020 - 15:17:26
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 492
Registrován: 7-2011
|
P.J., co mě v roce 1987 týral na T 679.1529, se přestěhoval do Tvého bydliště? Ano. Na 2.snímku Kuřila p 2660 je vidět jak se zavazuje celý komplet do bloku, zmiňoval jsem. Peťo, úprava vody pro diesely byla již v provozu v r.1986, bylo to rozšíření o jednu kolonu stávající úpravny pro kotelnu s dvěma mazutovými kotli. Pojem velryba vůbec neznám, prasklá hlava nebo vložka se projevila občasným chrlením páry z přepadu. Pánové na jakých strojích jste to jezdili, já znám jen rafiky teploměrů sedících na 60,resp.65°za každé vnější teploty. Všelijaké fígle při startu se používaly, to jo. Sergej 1333 v Sokolově byl, ale po těžké nehodě stál v 1/2 roku v kopřivách po dlouhých jednáních ho v Nymburce opravili, byl spíš na zrušení, nehodu totiž zavinil NŘP, zpět do Sokolova se již nevrátil. Ještě jedna přednost, Sergej měl robusní kastli, seděla jak prdel na hrnci, oproti skořápkám Brejlí a Bardotek, které se třásly jako sulc. |
|
Pátek, 11. prosince 2020 - 16:10:35
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 10648
Registrován: 5-2002
|
ad frako: Peťo, úprava vody pro diesely byla již v provozu v r.1986, bylo to rozšíření o jednu kolonu stávající úpravny pro kotelnu s dvěma mazutovými kotli. Pojem velryba vůbec neznám, prasklá hlava nebo vložka se projevila občasným chrlením páry z přepadu. Pánové na jakých strojích jste to jezdili, já znám jen rafiky teploměrů sedících na 60,resp.65°za každé vnější teploty. Ahoj. Já se s Tebou nehádám. Jenže pak to někdo vypnul nebo nezajistil opravu a následně začaly problémy. A dílna nedělala nic jiného, než že proplachovala chladící okruhy, měnila články a my jezdili s očima přilepenýma na teploměru. To už jsi byl asi v penzi, jinak bys to věděl. A velryba nebyla od prasklé hlavy, ta vznikla, když ti diesel stopnul z plného výkonu a prostě se vyvařil... Ale bylo to zcela výjimečné. Naprosto většinově jen spadla z výkonu na volnoběh. Málokdy se stalo, že přitom přeběhla a šla do stopu.
Tento názor píši jako soukromá osoba prodchnutá celým životem železnicí, nikoliv jako zaměstnanec dopravce nebo člen nějakého spolku.
|
|
Pátek, 11. prosince 2020 - 18:24:08
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 69
Registrován: 10-2020
|
Zajímavé vzpomínky. Btw co jsou to ty recívry ze kterých jste vypouštěli olej? |
|
Pátek, 11. prosince 2020 - 19:35:32
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 7858
Registrován: 8-2007
|
co jsou to ty recívry ze kterých jste vypouštěli olej? No ten motor byl dvoutakt.Ve spodní úvrati pístu se odryly otvory ve vložce válce(na spodní fotce od Kuřil p) a těmi se válec naplnil stlačeným vzduchem(od mechanického a ve vyšších otáčkách turbo dmychadel).Pak šel píst nahoru stlačil vzduch a před horní úvratí tam byla vstříknutá nafta,následovalo zapálení směsi a expanze.Před dolní úvrati pístu se otevřely výfukové ventily v hlavě válců a zároveń píst zase odkryl sací otvory ve vložce.Jenže mazací olej,který vrtanou klikovou hřídelí,kanálkem v ojnici a pístu doputoval do mazacích kroužků na pístu již nestekl po vložce do karteru,jako u čtyřtaktu,ale vytek těmi otvory ve vložce do toho kanálu vzduchu.Odtud byl sveden do jímky,která se musela vypouštět,jinak tzv.bouchly recívry a olej se rozprsknul do strojovny. |
|
Pátek, 11. prosince 2020 - 19:56:54
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 71
Registrován: 10-2020
|
A proč nebyl sveden zpět do olejové nádrže? |
|
Pátek, 11. prosince 2020 - 20:00:15
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 10650
Registrován: 5-2002
|
Tak takto pochopitelně bych to popsat nedokázal. Máš veliké +.
Tento názor píši jako soukromá osoba prodchnutá celým životem železnicí, nikoliv jako zaměstnanec dopravce nebo člen nějakého spolku.
|
|
Pátek, 11. prosince 2020 - 20:09:19
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 10651
Registrován: 5-2002
|
A proč nebyl sveden zpět do olejové nádrže? Protože už to nebyl "čistý olej". Viditelně byl znečištěný a v Sokolově se pálil ve speciálním hořáku v kotelně (jak to fungovalo u Apolla v Chomutově netuším). Někdy v letech 1992/1993 bylo zhodnoceno, že Sergeje jsou jen na dožití, motorgenerátorů je dostatek a tak jsme "resívrový" olej začali lít zpět do motorů. Spotřeba oleje významně klesla pod úroveň strojů z ČKD a Sergej ztratil ty nejhorší provozní náklady, protože ve spotřebě nafty na 1000 hrtkm nikdy proti ostatním strojům neměl problém...
Tento názor píši jako soukromá osoba prodchnutá celým životem železnicí, nikoliv jako zaměstnanec dopravce nebo člen nějakého spolku.
|
|
Pátek, 11. prosince 2020 - 20:16:59
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 3727
Registrován: 11-2006
|
OK-HEU: Jestli se dobře pamatuju, používala se v sergejích "devítka", neboli olej M9A. Ale to je vlastně úplně jedno jaký tam byl, pač jakmile byl už jednou použit při výplachu válce, navázal na sebe karbon a jiné hrubé nečistoty, které motoru příliš neprospívají a hrozí zadření pístů. Proto jako dále nepoužitelný odcházel do recívrů, což je jen mírně zkomolený a převzatý pojem z anglického "receiver". Jedním z významů tohoto slova je i nádrž,zásobník. ![[wink] [wink]](https://www.k-report.net/discus/clipart/wink.gif)
http://www.spdz.estranky.sk/- stránka věnovaná M131.1443 (a nejen jemu)
|
|
Pátek, 11. prosince 2020 - 20:34:45
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 72
Registrován: 10-2020
|
A jak dlouho to ty motory vydržely? To je zajímavé, že dvojtakt dokázal mít spotřebu srovnatelnou se čtyřtaktem z ČKD |
|
Pátek, 11. prosince 2020 - 21:38:27
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 10653
Registrován: 5-2002
|
ad E 499001: M9 ADS ad OK-HEU: motory to tak nějak nezaznamenávaly. Byly různě ojeté, měli různé poruchy a s ohledem na dohledný konec provozu lokomotivy se v případě závažné závady dieselu prostě převázal jiný dieselgenerátor. V Sokolově byl až přebytek lokomotiv, které byly staženy plně provozní a již nikdy nevyjely. Osobně jsem přivezl 781.040, na pískové koleji v Sokolově stopnul a již nikdy vlastní silou nevyjela. Ani už netuším, kde její motorgenerátor skončil. U spotřeby to bylo jednoduché. To řešil drážní statistický systém, kde statisticky byl Sergej schopný nahradit cca 1,5 x 751 nebo 753 nebo 742. Jenže i jeho vysoká volnoběžná spotřeba se rozpočítávala na těžké vlaky na rozdíl od 751 a 753. Zajímalo by mě dnes, jaká by byla spotřeba Sergeje třeba na trati Uhřiněves - Děčín - Uhřiněves při chování se stejném, jako u elektriky, tedy drsných 100 km/h nebo plný výkon. ER 20 - 761 to dokázaly při minimu spotřeby cca 1,6 a průměru cca 1,8 litru na 1000 hrtkm. Rekordní výsledek neberu, protože mi došla pro špatně nastavený plovák v nádrži nafta a zdechnul jsem na Rokytce při spotřebě 1,518 l / 1000 hrtkm při panenské jízdě s lokomotivou 761.003 na vlaku 42313 Duisburg - Uhřiněves.
Tento názor píši jako soukromá osoba prodchnutá celým životem železnicí, nikoliv jako zaměstnanec dopravce nebo člen nějakého spolku.
|
|
Sobota, 12. prosince 2020 - 22:16:15
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 73
Registrován: 10-2020
|
Co znamená zkratka hrtkm? tkm budou tunokilometry, ale co je hr netuším. Podle toho co tu všichni píší, tak sergeje byly dobrý hlavně na nákladní vlaky, jezdily také na osobních? Taky jsem koukal na atlaslokomotiv kde píší, že v motoru bylo 800 litrů oleje, to byl olej i v tom generátoru? S tím vyjetím nádrže do sucha to muselo být nepříjemné, obzvlášť když ta mašina byla úplně nová.... |
|
Sobota, 12. prosince 2020 - 22:38:20
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 7859
Registrován: 8-2007
|
Co znamená zkratka hrtkm? Hrubotunokilometry-celková hmotnost vlaku x kilometry. jezdily také na osobních? Turnusově ne.Neměly zařízení k topení vozů(ani parní,ani elektrické)trakční charakteristika naladěná na velký tah. Taky jsem koukal na atlaslokomotiv kde píší, že v motoru bylo 800 litrů oleje, to byl olej i v tom generátoru? V trakčním generátoru samozřejmě žáden olej nebyl a podobné množství oleje v motoru mají i Brejlovci,Bardotky.. S tím vyjetím nádrže do sucha to muselo být nepříjemné, obzvlášť když ta mašina byla úplně nová.... No tak nepříjemné je to stejně u nové i staré mašiny-chcípne motor a lok. se musí odtáhnout k čerpačce. (Příspěvek byl editován uživatelem Apollo 17.) |
|
Sobota, 12. prosince 2020 - 22:58:58
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 2467
Registrován: 4-2005
|
Občas se v osobní dopravě jako mimořádnost vyskytl. Problém byl i v našich slavných kulatých rychlostníkách...typicky třeba hojně používaný 70/40 v neprospěch pro šestikola. Třeba v Bulharsku to nemají a naše plecháče tam jezdí na výkonech společně s rumunskými šestikoly ř. 46. Stejně rychle. Téma vytápěcích vozů (pro provoz s lokomotivou bez možnosti topení do vozů) se zde nedávno probírala, možná v jiném vlákně. |
|
Neděle, 13. prosince 2020 - 01:38:39
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 10665
Registrován: 5-2002
|
ad Michal_Ř: dokonce i pravidelně, zpravidla to byly sezónní rychlíky, když vynechám Ex 250/251 v úseku Praha - Plzeň s vytápěcím vozem.
Tento názor píši jako soukromá osoba prodchnutá celým životem železnicí, nikoliv jako zaměstnanec dopravce nebo člen nějakého spolku.
|
|
Neděle, 13. prosince 2020 - 12:22:33
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 493
Registrován: 7-2011
|
Protože už to nebyl "čistý olej". Viditelně byl znečištěný Viditelně znečištěný nebyl, "účasnil" se běžného spalovacího procesu jako u každého motoru. Dokonce nevykazoval o nic horší parametry než vzorek oleje odebraný předpisově z olejového okruhu. pač jakmile byl už jednou použit při výplachu válce Válec se přece olejem nevyplachoval. Zkuste odpovědět na otázku kde se ten olej ve vzdušnících vzal, tak se tomu také říkalo, kde byl stálý přetlak, zprvu od Rootse pak + turba. Jo, vzdušníky je ta vyboulenina na bloku motoru s obou stran nad prohlížecími víky kliky. |
|
Neděle, 13. prosince 2020 - 17:08:43
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 2469
Registrován: 4-2005
|
Díky, pánové, všem za fajn povídání. S každým kdo s nimi jezdil a měl jsem tu čest se s ním potkat, mají jedno společné: nikdy o sergeji neřekli, že to byla špatná mašina. |
|
Neděle, 13. prosince 2020 - 17:10:35
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 3437
Registrován: 12-2006
|
A co dílna? Nemá někdo info? To by mohlo být třeba zajímavé srovnání fira vs.dilna. |
|
Neděle, 13. prosince 2020 - 17:55:21
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 2471
Registrován: 4-2005
|
No nevím zda-li byl nástup sergejů třeba v Brně natolik problematický jako nástup brejlovců, kdy se, a to je všeobecně známo, řadě 753 hrubě nedařilo a 475.1 a 498.106 zachraňovaly provoz. Ale v nákladce 556 hrdě jezdily asi do Oslavan pro uhlí taky dlouho. Jenže pro 556 byl sergej náhradou, ale pro 742, 751 a ani pro 753 ne. To byly pro robustní jeho konstrukci řekl bych, jemné kočičky na hraní:-) |
|
Neděle, 13. prosince 2020 - 19:09:33
|
Registrovaný uživatel
Číslo příspěvku: 10671
Registrován: 5-2002
|
Jenže pro 556 byl sergej náhradou, Pokud se nemýlím, tak Sergeje neměly do Oslavan přechodnost.
Tento názor píši jako soukromá osoba prodchnutá celým životem železnicí, nikoliv jako zaměstnanec dopravce nebo člen nějakého spolku.
|
|