Diskuse » Archiv 2017 » Železnice » 3. koridor » Archiv diskuse 3. koridor do 17. 06. 2017 | předcházející | další |
Archiv diskuse 3. koridor do 17. 06. 2017dolů |
autor | příspěvek |
---|---|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 768 Registrován: 6-2016 |
K té 171 - v současnosti vychází "kříž" grafikonu do Mokropes. Musím konstatovat, že když není problém, tak to tam fakt "žije"![]() K těm troješusům moje klasická otázka - kde se jich tolik vezme? A co průvodčí? A co na to měnírny? |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 95 Registrován: 2-2016 |
honzaklonfar - Provozni nesmysl by to nebyl, kdyby bylo tunelu a po 171 se prohanelo jen primesto ( to by se klidne mohlo jezdit co 5 minut ![]() |
Luboš_3.21
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 1043 Registrován: 4-2014 ![]() |
Co se týče toho tunelu Praha - Beroun, a tratě č.171, tak se již při přípravě 3. koridoru udělala velká chyba, ty peníze za které se optimalizovalo vozební rameno Plzeň - Cheb, tak měli jít v první řadě do optimalizace tratě č.171 a hlavně do tunelu Praha - Beroun a pak dále pokračovat do Plzně a dále ne na Cheb, ale na Domažlice, když se vědělo, že Němci mají o spojení přes Domažlice zájem, jenže se udělala osudová chyba v tom, že ty peníze šli právě do toho ramena na Cheb o které Němci zas tak velký zájem neměli. Kdyby se to tak udělalo, tak by dnes možná Praha měla důstojné spojení s Regensburgem, Mnichovem atd. Kdyby se ta Chebská mezi Plzní a Chebem neoptimalizovala a zůstala by ve stavu před optimalizací, tak v horším technickém stavu by jistě dnes nebyla v porovnání se současným stavem na trati č.171., protože TZZ a SZZ bylo po generálce, která se na tom dělala mezi roky 1997 - 2001 celkem ok, jediná vada na kráse by byla jen trolej a některé úseky kolejiště a viadukty mezi Stříbrem a Planou. Takže ten tunel mezi Prahou a Berounem je potřeba, protože zásadní problém tratě č.171 je v tom, že tam toho jezdí moc a další navyšování počtu osobních vlaků, mezi Prahou a Berounem už ta trať v dnešním stavu nezvládne. Zvládla by to,i v současném technickém stavu, ale to by musel být postaven tunel Praha - Beroun a veškeré nákladní vlaky a rychlíky by museli do toho tunelu mezi Prahou a Berounem. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 96 Registrován: 2-2016 |
Luboš_3.21 - Problem je, ze rekonstrukce je a byla zablokovana vsim moznym, od mistnich aktivistickych spolku pres stale narocnejsi hygienicke predpisy. Proto se stavelo drive tam, kde to nikomu nevadilo. O Domazlicich se zase nevedelo co a jak, tak se vesele utracelo na Chebskou vetev. A nebyt Barty, tak bychom v tuhle chvili nejspis meli razici stity nekde pod Barrandovem a vesele by probihala rekonstrukce 171. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 769 Registrován: 6-2016 |
Wigles: To přirovnání ke kolejové MHD trochu kulhá - po tramvajových kolejích nejezdí rychlíky a náklady... Proto mi těch 10 minut vadí. Až bude tunel (a dost ešusů), tak s Pánembohem! |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 11682 Registrován: 8-2004 ![]() |
Na to jste přišel jak? Ani dnes není pro to v Bundesverkehrswegeplanu relevantní předpoklad.
"... a protože dobrých zpráv je čím dál tím míň, je třeba špatným zprávám dávat úsměvná hesla." (S tebou mě baví svět)
"Proti hlouposti se bojovat musí, ale vyhrát se nedá." (Jan Werich) |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 97 Registrován: 2-2016 |
honzaklonfar - Vsak o tom take mluvim, ze je kravina planovat podobu rekonstrukce ve chvili, to kdy to zacina opet vypadat nadejne s tunelem (aby se pak nahodou nereklo "jejda, my vam ted opravili 171, tak tunel nebude"). Samozrejme ze si take nemyslim, ze v soucasnem stavu s provozem nakladnim i dalkovym neni mozne zavest 10ti minutovy interval ( i kdyz, s tema rannima do Radotina to tak nejak jde, i kdyz s odrenejma usima). |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 3295 Registrován: 3-2006 ![]() |
Může se odbočka jmenovat stejně jako ŽST jinde na síti?
Upozornění: Příspěvek může obsahovat stopy ironie, cynismu a černého humoru.
Vyrobeno v závodě, který zpracovává vzdálené vize, bláznivé sny a šílené nápady. |
Bugear
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 3537 Registrován: 8-2005 ![]() |
Jaký je důvod oddělení Beroun-Karlštejn od Karlštejn-odb. Berounka? doufat, ze tentokrat tunel Praha - Beroun opet nepohori Takže když na libovolném důvodu pohoří a potřeba troješusu vyvstane, budeme všechno rekonstruovat znovu? Čekal bych, že už jsme se z 260 poučili, ale zjevně ne. A nebyt Barty, tak bychom v tuhle chvili nejspis meli razici stity nekde pod Barrandovem a vesele by probihala rekonstrukce 171. Tak určitě. ![]() ![]() ![]()
»Online výpočet kontrolní číslice« »Výpočet kontrolky na mobilu (Java)«
Lekce češtiny pro diskutéry: píšeme výjimka, standard, ližina. Tipovat znamená odhadovat, typovat znamená psát či provádět typovou zkoušku. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 99 Registrován: 2-2016 |
Bugear - Proto doufam, ze pripravy opet nepotrvaji dlouhe roky. Navic, bez vyreseni co s Cernosickym prejezdem II/115 se tam nekopne, coz je take jedinna zastavka delkove nevyhovujici pro troji esus. Za dalsi, nemyslim si ze by v dohledne dobe za a) vznikly nove esusy ci podobne vysokokapacitni soupravy a za b) bylo trojiho esusu potreba, duvod proc si to myslim jsem popsal vyse, myslim ze to stoji alespon nad zamyslenim. Pokud by nedejboze doslo k zakonzervovani trate 171 se zachovanim stavajiciho provozu, myslim ze pak bude velky tlak na prehodnoceni delky nastupist, rekonstruuji se v soucasne delce a prodlouzi se pouze nastupistni hrany v Cernosicich, protoze vsude jinde po Revnice maji odpovidajici delku ( a byl by nesmysl vozit tri esusy az do berouna). A netreba se vysmivat tomu co si myslim, kdo vi, jak by to doopravdy bylo. |
P_v
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 1807 Registrován: 5-2002 |
Každopádně ale, proč se dělá délka nástupišť zrovna 200 m, z čeho to vychází? Dva ešusy nebo dva pantery mají 160 m, takže 40 m zbytečně přebývá. Dvě čtyřvozové soupravy by měly 214 m, takže zas 14 m chybí. Těch 200 m je na jakýsi hypotetický sedmivozový vlak s luxusní rezervou 13 m. Ale sedmivozovka je dosti nepraktická, jelikož se nedá složit ze stejných kratších souprav, a v celku by zas byla mimo špičku předimenzovaná. Ze stejného soudku je např. nástupiště 150 m pro pacifik na kačerově, kde je to na ty regíny zbytečně příliš, ale na odklonový dvoješus 10 m chybí... Připadá mi že se ty délky nedělají podle praxe a optimalizace nákladů, ale podle toho, že někomu připadalo pěkné dělat násobky 50 m. Nebo že se s těmi 200 m začalo v éře žabáků (2 žbt = 193 m) a doposud se nad tím nikdo nezamyslel. (Příspěvek byl editován uživatelem P_V.) |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 1668 Registrován: 8-2010 |
ad _P_V: Každopádně ale, proč se dělá délka nástupišť zrovna 200 m, z čeho to vychází? Vychází to z TSI INF - viz zde - 3. koridor je trať sítě TEN-T a dle platného Prohlášení o dráze celostátní a regionální (rok 2017) - viz zde - má štreka Praha - Plzeň přiřazen dopravní kód P3, štreka Plzeň - Cheb pak P5. Minimální/maximální délka nástupiště pro P3 je 200/400 m a pro P5 pak 50/200 m - viz tabulka níže: Zdroj:Nařízení komise (EU) č. 1299/2014 ze dne 18. listopadu 2014 o technických specifikacích pro interoperabilitu subsystému infrastruktura železničního systému v Evropské unii (Příspěvek byl editován uživatelem Paul_red_adair.) |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 6170 Registrován: 5-2002 |
Ahh, tak to dává smysl. Trať Praha - Beroun, tak to je rozumné se držet minima, naopak v takových Kozolupech se fláklo 200 metrů taky, aby to ten frmol tisícové obce při Plzni pobralo, tam se muselo použít maximum... Njn... ![]() |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 1669 Registrován: 8-2010 |
ad _H_k: ...tak to je rozumné se držet minima, naopak v takových Kozolupech se fláklo 200 metrů taky, aby to ten frmol tisícové obce při Plzni pobralo, tam se muselo použít maximum... Za to jaksi už ale ty TSI nemohou nebo snad ano ?.. ![]() ![]() |
Pružinskij
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 1618 Registrován: 4-2015 ![]() |
Obávám se, že v době přípravy Kozolup byly nějaký P-kódy ještě na houbách...![]()
West code was broken.
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 6171 Registrován: 5-2002 |
Samozřejmě, tak stejně za to nemůžou ani teď, údavaný rozsah je OK, že někdo na nejzatíženější příměsto použije nejmenší možnou hodnotu už je něco jiného... ![]() ![]() ![]() |
P_v
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 1809 Registrován: 5-2002 |
Mno jo, tak sice víme, odkud pochází minimum. Ale furt to nic nemění na tom, že když už si zbytečně připlácíme za 40 m nevyužitého perónu, tak kde je problém k tomu ještě malý kousek přidat na osmivozovku. Když už tedy chceme šetřit, jelikož by by to na devítivozovku vyšlo moc draho. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 6172 Registrován: 5-2002 |
Já ani nemyslím na nějaké výhledy do budoucna, ale troješusy při výlukách občas jezdí, ne? Proto mi to přijde divný... Ale samozřejmě to asi půjde ošetřit nějakým zákazem výstupu z prvních a posledních dveří / vozu... |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 372 Registrován: 1-2014 |
![]() "již při přípravě 3. koridoru udělala velká chyba, ty peníze za které se optimalizovalo vozební rameno Plzeň - Cheb, tak měli jít v první řadě do optimalizace tratě č.171 a hlavně do tunelu Praha - Beroun a pak dále pokračovat do Plzně a dále ne na Cheb, ale na Domažlice, když se vědělo, že Němci mají o spojení přes Domažlice zájem, jenže se udělala osudová chyba v tom, že ty peníze šli právě do toho ramena na Cheb o které Němci zas tak velký zájem neměli. " Souhlas s tím, že bylo chybou nepravit vnitro úsek Praha-Beroun, oproti Plzeň-Cheb. Bylo též chybou, že se dělaly prvně příhraniční úseky a ne prvně ty příměstské či vnitrostátní, což se týká hlavně 3.koridoru, kdy se kromě Pl-Ch upřednostnilo reko příhraniční slezské trasy, oproti důležitějším úsekům Choceň-Ústí, průjezd Ústím, Třebovou, Olomoucí, Dluhonice aj. Z těchto důvodů jsem nakonec i rád, že do se do 3.TŽK, co by jedna z přirozených větví, nezařadila trať 280, kde se nyní uvažuje o přeložce na 160km/h mezi HnM-VM. Bohužel byla taková doba a takové smýšlení generace, která o tom rozhodovala, hůře však pokud by takové smýšlení mělo dále ovlivňovat směr rozvoje železnice a potažmo VRT. Upřednostnění trasy Plzeň-Cheb na úkor Domažlic bylo určitě z hlediska financí, aby se co nejvíce ušetřilo. Na PlC-h už byly dráty, ušetřilo se také na jednokolejných úsecích, ale pravda, opravovaly se také tunely. Pro Pl-Ch hovořila jen jedna úvrať v Chebu a dále do Norimberka trať o slušné rychlosti kolem 140 km/h. Navíc, nejen kvůli lázeňským městům Mariánky a L.Kynžvart, lze tuto trasu vnímat více vnitrostátně než domažlickou s dobrým napojením na Norimberk. |
Peta303
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 2549 Registrován: 6-2005 ![]() |
...Ale není bezva mít v Kozolupech a Křimicích luxus dvou ostrovních nástupišť a čtyř hran? A pak ve Svojšíně musím mít 170 přesmyčku a v Plané 184 nemůže jít paralelně se 170 už ze stanice nebo až z Brodu, ale musí se odpojovat až na trati...
cynický škarohlíd
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 2553 Registrován: 5-2002 ![]() |
Ona hlavně chebská trať byla v takovém stavu, že by dnes už byla nejspíš NAD. Tak se někomu zdálo "vtipně vychytralé" ji prohlásit za onen koridor, který by podle jinak běžné logiky vedl Domažlicemi, a z pohledu státu "zatáhnout ty nutné opravy z Evropy". No a 180 mohla ještě chvíli počkat a až by dospěla do podobného stavu, už by ji řešil někdo jinej... |
Luboš_3.21
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 1052 Registrován: 4-2014 ![]() |
Peta303 - v Plané při přípravě 3.koridoru byli původní plány takové, že se zruší odbočka Karlín a do stanice od odbočky Karlín povedou dvě traťové koleje, jedna hlavní Plzeň - Planá a druhá Tachov - Planá, jenže by si to tam vyžádalo rozsáhlou finanční investici neboť by se mezi stanicí a současnou odbočkou Karlín musel udělat dvojkolejný násep nebo postavit zcela nová dvojkolejná estakáda, která by byla vysoká cca nějakých 20 - 30 m, no to bylo moc drahé tak se zůstalo u původního stavu. Dále z Plané až do Lipové byla v původních plánech dvojkolejná trať, jenže opět moc drahé, tak se opět škrtalo a zůstala tam jednokolejná trať. Málo kdo asi ví, že již na začátku 60tých let 20.století se plánovala z cela nová dvojkolejná přeložka mezi Novým Dvorem (dnešní Žst. Pňovany) a Planou a to tak, že původní jednokolejka údolím řeky Mže měla být zachována a z Pňovan měla být odkloněna směrem na Bezdružice nová dvojkolejka a někde u Plané se měla ta nová přeložka zpět napojovat na původní trať, jenže opět na tak velkou rozsáhlou investici v té době nebyli peníze, takže se aspoň mezi roky 1964 - 1967 v původní trase udělala první DOZ v ČSSR. (Příspěvek byl editován uživatelem Luboš_3.21.) |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 100 Registrován: 2-2016 |
Portáš - Zalezi ci to byla chyba, ze se Praha - Beroun odsouvala az do ted. Jednim z hlavnich problemu jsou Cernosice, nejen velmi slozity prujezd Cernosicemi souvisejici s jedim prejezdem, ale i za ta leta nekolika spolky kategoricky bojujici proti cemukoliv, co by zlepsilo stavajici situaci (kdyz jim SZDC rekla, ze misto PHS pouziji jina protihlukova opatreni tak si nasli jinej problem - prejezd, buh vi co to bude za dalsich 5 let). Proto docela chapu, ze sly penize jinam, hlavne proto ze to slo z dotaci a kdyby se nerozhodlo co, tak by penize z dotacniho programu propadly a meli bychom kulovy). |
SůVo
|
|
Neregistrovaný host 37.188.143.84 |
Bohužel byla taková doba a takové smýšlení generace... No, hlavně, že ta Vaše generace smýšlí jen tím správným směrem. Na to se hodí jeden známý výrok jednoho českého spisovatele. Jednim z hlavnich problemu jsou Cernosice ... No, není snadnějšího řešení než část Černošic v honbě za rychlostí vykoupit a srovnat se zemí - to by nemusel být dnes, opět v době všemožných příkazů a zákazů, snad až takový problém, zvláště-li i zde se neustále názory na omezování svobod, které jsou základem demokratického systému, vyskytují minimálně v týdenní periodicitě Málo kdo asi ví, že již na začátku 60tých let 20.století ... Můžete prosím sdělit, z jakého pramene jsou tyto informace? |
Luboš_3.21
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 1054 Registrován: 4-2014 ![]() |
Sůvo - mohu vám to sdělit, od bývalých pracovníků stanic, kteří na vozebním ramenu Plzeň - Cheb pracovali v 80.tých letech 20.století a řada z nich i tu první DOZ v roce 1967 také rozjížděla a dokonce někteří z nich ji také vyprovázeli do propadliště dějin a zároveň s koncem původní DOZ postupně odcházeli do penze. (Příspěvek byl editován uživatelem Luboš_3.21.) |
Pikehead
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 3057 Registrován: 3-2007 |
Tak plány na cokoliv z totáče je nutné brát s přiměřenou rezervou, že... ![]() |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 13833 Registrován: 5-2002 ![]() |
Wig: coz je take jedinna zastavka delkove nevyhovujici pro troji esus Mám za to, že nevyhovuje ani Srbsko, ale v hlavě to nenosím. |
Strašničák
|
|
Neregistrovaný host 91.214.158.2 |
Luboš_3.21 a další: Plán s tratí Planá-odb. Karlín je velice zajímavý. Měl bych ještě jeden dotaz k této oblasti. Za Planou ve směru na Chodovou Planou se u trati po levé straně nachází objekt jakéhosi hradla (teď to momentálně nemůžu najít ani na mapě, ale bylo to poblíž nějakého přejezdu). Nevěděli byste někdo, jak se to jmenovalo a k čemu to sloužilo? Děkuji. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 13836 Registrován: 5-2002 ![]() |
P_v: Dva ešusy nebo dva pantery mají 160 m, takže 40 m zbytečně přebývá. Co jsem se tak dívával na délky perónu na koridoru, tak byly o 10 m větší, než návrhová nejdelší souprava. Čili pro dvoješus 170 metrů. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 771 Registrován: 6-2016 |
Chtěl jsem změřit z fotomapy to Srbsko, ale není to dost dobře možné (stíny stromů). Zato je tam "fotošvejk"!!! https://mapy.cz/letecka-2015?x=14.1313675&y=49.9357172&z=19&l=0 |
P_v
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 1811 Registrován: 5-2002 |
Hajnej: To je hodně neurčitá informace. Vždyť tu i zaznělo, že minimum vyplývající z kategorizace je 200 m. Stav kolem Prahy je na modernizovaných koridorech následující: Pha - Kralupy 180, to asi ještě kategorizace neplatila, kromě Podbaba 220 a staré Holešovice 100 m (ale to se ani nástupištěm nazvat nedá) Pha - Úvaly 200m, dál do Kolína 250 i více, kromě toho, co se dělalo nedávno - ČBrod zkrácen z 360 na 230, nové nástupiště Velim a Kolín zast 200 Pha - Benešov 200, kromě staré Strašnice, Hostivař, Říčany, Čerčany 220 |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 11059 Registrován: 5-2004 |
"ale i za ta leta nekolika spolky kategoricky bojujici proti čemukoliv" No tak teď maj konečně v návrhu JŘ 170 regulérní a relevantní motiv k boji proti modernizaci. Protože modernizace = dost razantní omezení obslužnosti. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 13838 Registrován: 5-2002 ![]() |
P_v: To je hodně neurčitá informace. Já to taky myslel úplně jinak: že pokud na délku L, tak to nebylo L, ale L+10 (metrů). Pha - Kralupy 180 No to právě že ne - na zastávkách je povětšinou 170 metrů, viz Žalov, Úholičky, Řež, Letky a Dolany. Jen Sedlec má o fous víc a Untergrossmutter ještě o víc víc. ![]() HK: Srbsko je cca 180 metrů. |
Luboš_3.21
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 1056 Registrován: 4-2014 ![]() |
Strašničák - je to bývalý objekt hlásky. Dříve než se 6.7.1967 spustila první DOZ v ČSSR, tak na trati mezi Plzní a Chebem nebyli žádná hradla ani hradlývý poloautoblok atd., veškerou traťovinu zajišťovali pouze hlásky. Ta první hláska hned za Planou, kterou asi myslíte stojí v pravo ve směru jízdy směr Cheb a jmenovala se Svatá Anna. Všechny hlásky ukončili provoz 6.7. 1967, kdy byl aktivován a uveden do provozu čtyřznaký autoblok. Skoro všechny bývalé hlásky dosud stojí a některé slouží jako rekreační objekty, pouze hláska mezi Křimicemi a Vochovem je trvale obydlena. Do začátku optimalizace tratě v některých stanicích zůstali zachovány i dobová stavědla - v některých buď traťovka nebo zabezpečováci skladovali různý materiál a stavědlo č.2 v Žst. Stříbro sloužilo od 6.7.1967 jako pomocné stavědlo PSt.4 odkud se ovládali výhybky na chebském zhlaví, byla to jediná stanice na úseku Plešnice - Cheb, kde byli ovládací a indikační prvky přestavníků odděleny od výhybek a umístěny na bývalém stavědle. V ostatních stanicích byli ovládací prvky výhybek zabudovány přímo vedle výhybek. (viz obrázek - je to ta krabička na tom sloupku vedle té výhybky) Hlásky optimalizaci přežili, bohužel stavědla byla při přestavbě stanic zlikvidována (Příspěvek byl editován uživatelem Luboš_3.21.) |
Strašničák
|
|
Neregistrovaný host 77.234.40.147 |
Děkuji za informace a rozšíření obzorů. Hláska Svatá Anna by to (podle názvu) mohla být, jenom mám pořád pocit, že stojí vlevo ve směru jízdy na Cheb. Budu se tam asi muset podívat :-) Některá nefunkční stavědla se udržela docela dlouho, např. ve Stříbře na pňovanském zhlaví, nebo ve Svojšíně na pavlovickém zhlaví... |
Luboš_3.21
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 1058 Registrován: 4-2014 ![]() |
Strašničák -Není zač. Pokud by jste ještě měl nějaké dotazy ohledně řízení provozu mezi roky 1967 - 2010,kdy definitivně v roce 2010 skončila ruská DOZ na posledním úseku Svojšín - Pavlovice, tak mi napište do soukromé zprávy. Jinak ty stavědla se zachovala i v Plešnicích na obou zhlavích a také v Milíkově na chebském zhlaví. V Pavlovicích byla ta nefunkční stavědla zlikvidována někdy mezi roky 1968- 1975. A to Stříbrské St.2 na Chebském zhlaví bylo pořád v provozu až do roku 2008, poté zdemolováno, akorát po roce 1967 již plnilo trochu jinou funkci, bohužel všechno už je pryč. Co se týče Svojšína tak tam se zachovali obě stavědla. To stavědlo St.1 na Plzeňském zhlaví zdemolováno v létě 2008 (do té doby tam zabezpečováci měli uschovány náhradní díly k závorám, které zmizeli současně s St.1), a to St.2 na Chebském zhlaví zdemolováno v létě 2010. V Plané ty stavědla postihla demolice asi již v roce 1968, kdy probíhala elektrifikace stanice. (Příspěvek byl editován uživatelem Luboš_3.21.) |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 103 Registrován: 2-2016 |
Hajnej - Uprimne, nemyslim si ze by bylo vhodne jezdit trojesusem az do Berouna, z Revnic uz by to vetlo jen vzduch, proto jsem Srbsko naschval opomnel. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 945 Registrován: 4-2009 |
Wigles - počty lidí rostou už i u nás a určitě se zavedením expresní vrstvy a zrušením hodinového taktu rychlíků vzroste význam ešusů i z Be, bo D5 na hraně kapacity rovněž. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 8378 Registrován: 10-2003 ![]() |
Quenya: zrušením hodinového taktu rychlíků vzroste význam ešusů i z Be V době kdy R nepojedou asi ano. Třeba se ale dočkáme zPIDování R (jen moje přání, ale jde to všude okolo, tak proč ne na 171) a to by pak zase pár lidí z ešusů vyhnalo. Ovšem třeba pro Beroun by ty PID rychlíky zase byly atraktivnější. Také záleží na vozovém parku...
Proti lži se člověk strašně špatně brání, protože když se lež pěkně řekne, tak vypadá jako pravda, a někdy je problematika tak složitá, že lidé nevědí, co je pravda a co ne.
Radim Jančura ...asi o sobě... |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 13857 Registrován: 5-2002 ![]() |
Wig: nemyslim si ze by bylo vhodne jezdit trojesusem az do Berouna, z Revnic uz by to vetlo jen vzduch, proto jsem Srbsko naschval opomnel Definičním oborem debaty je celá 171, takže tvrzení o "jediné zastávce" je nepravdivé bez ohledu na to, kam až má ta 3x471 smysl. No a po bližším zkoumání nestačí současné peróny ani v Třebáni a ve Všenorech, ze stanic pak lichej Radotín stačí jen tak tak. Netvrdím, že je to neřešitelné, jen je dobré šetřit s kategorickými tvrzeními typu "kromě Černošic všude dobrý"... |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 8379 Registrován: 10-2003 ![]() |
Hajnej: No a po bližším zkoumání nestačí současné peróny ani v Třebáni a ve Všenorech, ze stanic pak lichej Radotín stačí jen tak tak. Při troješusím ježdění se vydávalo opatření pro Černošice (100% to nevycházelo do Prahy), pro Třebaň a Srbsko (100% do Prahy). Také záleželo jak moc to dokázal fíra "vytáhnout". Ale je jasný, že takhle se jezdit nedá. Všenory a Radotín vycházely vždy.
Proti lži se člověk strašně špatně brání, protože když se lež pěkně řekne, tak vypadá jako pravda, a někdy je problematika tak složitá, že lidé nevědí, co je pravda a co ne.
Radim Jančura ...asi o sobě... |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 106 Registrován: 2-2016 |
Hajnej - Všenory potřebnou délku mají. Já vycházím ze svého vlastního dojmu, odborník nejsem, a ten dojem je takový, ze mi přijde vhodné, pokud už se bavíme o tříspřežení, s ním jezdit do Řevnic, a do Berouna posílat jen ešus zdvojený. Mimochodem, nemyslím si, že je D5 na hraně kapacity, to spíš jen čeští řidiči neumí jezdit... |
djst
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 639 Registrován: 8-2014 |
![]() "Mimochodem, nemyslím si, že je D5 na hraně kapacity, to spíš jen čeští řidiči neumí jezdit..."
pokud mi chcete poslat mail, klikněte zde
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 1081 Registrován: 10-2007 |
Mimochodem, nemyslím si, že je D5 na hraně kapacity, to spíš jen čeští řidiči neumí jezdit... No zrovna úsek Praha Beroun to ve špičkách moc nedává. Imho pokud vezmu stav silnic, dostavěnost infrastruktury a kvalitu značení, tak kvalita řidičů je až daleko za tím a není nijak jiná než na západě. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 114 Registrován: 10-2012 |
Já tedy nerozumím jedné věci...proč by na spojích JEN do Řevnic měly jezdit troješusy a do Berouna by stačil dvoješus. Pokud počítáte s tím, že všechno zastavuje všude, tak by vždy na nejdelším rameni (tedy do Berouna) mělo jezdit nejkapacitnější vozidlo (tedy troješus), protože musí posbírat všechno...nebo ne? A k té integraci...pokud všechno dobře půjde, tak by se R měly zintegrovat v lednu až do Rokycan ![]() |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 107 Registrován: 2-2016 |
novoal - protoze 90% cestujicich na 171 jede do Revnic, max. do Trebane, a vzhledem k tomu, ze ani ted neni dostatek souprav, tak to dle me dava vetsi smysl, a to predevsim z duvodu obratu souprav. Nac vozit 3 prazdy esusy z Revnic do Berouna, kdyz je muzu otocit uz v Revnicich a jednu nebo 2 soupravy usetrit. Stezejni je proste usek Hlavni Nadrazi - Revnice. K te D5, vetsinu casu se pohybuju v zahranici, a to predevsim autem, a ty rozdily mezi jednotlivymi staty je velky, bohuzel z mnohalete zkusenosti nejsou cesi dobry ridici, jsou predevsim neohleduplni, nebo neznaji dostatecne dopravni predpisy, predevsim nedodrzovani bezpecne vzdalenosti a neopodstatnena jizda v levem ci prostrednim pruhu (coz je problem vsech useku okolo Prahy, pravy pruh prazdny, levy je plny). Ale abych jen nekritizoval, porad jsme na tom lepe nez ridici polskych, rumunskych a bulharskych dodavek. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 8381 Registrován: 10-2003 ![]() |
noval: A k té integraci...pokud všechno dobře půjde, tak by se R měly zintegrovat v lednu až do Rokycan A teď mluvíte o jaké integraci?
Proti lži se člověk strašně špatně brání, protože když se lež pěkně řekne, tak vypadá jako pravda, a někdy je problematika tak složitá, že lidé nevědí, co je pravda a co ne.
Radim Jančura ...asi o sobě... |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 777 Registrován: 6-2016 |
novoal: Podívej se prosím na: http://www.prazske-metro.cz/wp-content/uploads/2016/01/73cs.gif Klíčová slova jsou "tarifní pásmo". A taky si prohlédni na mapy.cz "rozlohu" Karlštejna a Srbska... Rovněž možnost otáčet troješus v Třebani je zatím zcela v říši sci-fi... |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 115 Registrován: 10-2012 |
Myšlena integrace rychliků linky R6 (Praha - Plzen) do síte PID v useku Praha - Rokycany. A jinak mapu tarifních pásem ani mapy.cz si prohlížet opravdu nemusím, oblast znám dobře. Mimojiné tudy min. 2x týdně projíždím. Jen poukazuju na to, že váš nápad odporuje základní teorii o nasazování vozidel. I kdyby v tom úseku Beroun - Třebáň do dvoješusu nastoupilo pár lidí, tak se vám to před Prahou začne ucpávat, když jinak požadujete na linku Řevnice - Praha troješus... Pokud jsem nějakou vaši myšlenku špatně pochopil, tak nemám problém svůj názor upravit. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 108 Registrován: 2-2016 |
Novoal - Neber tohle prosim jako napadani (nekteri to tu maji v oblibe), ale tu trat asi moc dobre neznas, zvlast pokud 2x tydne projizdis (predpokladam ze asi rychlikem), minimalne ja a honzaklonfar bydlime v Cernosicich. Tu trat vyuzivam temer denne uz asi 12 let, vetsina mych pratel zije v okoli a vim, ze dal nez do Trebane realne nejezdi temer nikdo. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 109 Registrován: 2-2016 |
Odbocim od tematu http://praha.idnes.cz/ridici-jezdi-pres-cyklostezku-v-praze-dx4-/ praha-zpravy.aspx?c=A170614_153447_praha-zpravy_nub Nevite nekdo nahodou, jestli se pri rekonstrukci 171 neplanuje neco udelat se strakonickou ? 3 pruhy ve smeru na Barrandovsky most by si to zaslouzilo. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 778 Registrován: 6-2016 |
novoal: Já jen doplním, že dojíždím 38 let a dost mých kolegů dojíždí/dojíždělo i z větší dálky. Takže o tom dost vím (z rodné vísky autem/busem do Třebaně a Řevnic). Srbsko a Karlštejn v pracovní dny generují opravdu minimum poptávky. Naplněnost vlaku je dána ZEJMÉNA jeho časovou polohou. Když např. pojede sólo ešus s příjezdem cca 7:35 v Radotíně, tak bude plný žactva/učňovstva místních škol. O takt dřív plný žactva pražských škol... K tomu ostatní dojížděči a máme tu celkem slušné maso. Pravda, srovnatelné s masem na ostatních příměstských tratích... Jednoduché, laciné a funkční řešení dané problematiky bohužel neexistuje. Systémové řešení ano, ale to má jaxi 20 let zpoždění... Ale cestující může těšit možnost dokonalé separace odpadu ve stanicích a zastávkách ![]() |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 11072 Registrován: 5-2004 |
Pokud s7 jezdi a neni nejaka vyluka tak rano mezi 6-8 neni problem aby uz z berouna vyjizdelo 50 a vic ks v souprave. Dalsich 50 a vic nastoupi po treban. Takze v revnicich uz v tom dvojesusu je neco kol 100-150 ks. Tudiz pokud by mel jezdit dvojesus beroun a trojesus revnice bylo by nutnou podminkou mit bud nejakou kulhavinu v intervalu z revnic typu 20-10 nebo berounem neco frekvencne vyznamnyho projizdet... |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 779 Registrován: 6-2016 |
Petr_vlček: Možná se situace změnila zprovozněním autobusáku u nádraží v Berouně. Ale 50 ks ze Srbska a Karlštejna bych viděl jako "kumulativní" údaj za hodinu provozu![]() |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 11073 Registrován: 5-2004 |
Ta d5 asi nakej velkej problem nebude kdyz uz od pristiho jr je snaha na ni dostat dalsi cestujici zrusenim 3 (o vikendu 4) paru vlaku pro beroun, zdice, horovice a rokycany a znepouzitelnenim jizdni dobou dalsich ctyr paru (vcetne ranni spicky) pro zdice a beroun. Na karlstejne je slusne velky a slusne zaplneny parkoviste u nadrazi, dtto treban kde navic dojde k zahusteni litenky a tim i mirnemu narustu. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 11074 Registrován: 5-2004 |
Situace v beroune se zmenila prvotne nasazenim esusu misto zbt a druhotne p+r. Pro centrum berouna vc sidliste u litavky je osobak do centra stejne rychlej jako dalnicni bus a metro ale sedi se v nem a ma klimu. A nejspis v nich pribude kolem 7 - 7.30 dalsich 50 ks ze znepouzitelnenyho svejka. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 781 Registrován: 6-2016 |
Ohledně karlštejnského parkoviště důvodně pochybuju, že by tam jezdil někdo jiný, než karlštejnští. Možná Korno, ostatní pojedou do Třebaně, protože to je o pásmo méně... Ohledně nárůstu z liteňky bych nebyl takovým optimistou. Autem se jezdí hlavně proto, že se z Prahy můžu vrátit čímkoliv, co staví v Třebani a nemusím čekat na přípoj. Ale záleží na tom, jak to bude navazovat ráno i odpoledne (včetně autobusů). |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 116 Registrován: 10-2012 |
Wigles, honzaklonfar: Nevím již přesně, kdo to tady navrhoval, tak si to případně neberte osobně... Takže byste ten provoz zamýšleli takhle nějak? 16:00 Os Praha hl.n. - Beroun (2x471) 16:15 Os Praha hl.n. - Řevnice (3x471) 16:30 Os Praha hl.n. - Beroun (2x471) 16:45 Os Praha hl.n. - Řevnice (3x471) |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 786 Registrován: 6-2016 |
Já bych to jen trochu posunul dle dnešní skutečnosti: 16:00 Os Praha hl.n. - Řevnice (3x471) 16:15 Os Praha hl.n. - Beroun (2x471) 16:30 Os Praha hl.n. - Řevnice (3x471) 16:45 Os Praha hl.n. - Beroun (2x471) |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 8383 Registrován: 10-2003 ![]() |
honzaklonfar: Ohledně nárůstu z liteňky bych nebyl takovým optimistou. Autem se jezdí hlavně proto, že se z Prahy můžu vrátit čímkoliv, co staví v Třebani a nemusím čekat na přípoj. Ale záleží na tom, jak to bude navazovat ráno i odpoledne (včetně autobusů). Pro příští grafikon je tam ve špičkách navržena hodina.
Proti lži se člověk strašně špatně brání, protože když se lež pěkně řekne, tak vypadá jako pravda, a někdy je problematika tak složitá, že lidé nevědí, co je pravda a co ne.
Radim Jančura ...asi o sobě... |