Diskuse » Archiv 2017 » Železnice » Elektrizace tratí » Archiv diskuse Elektrizace tratí do 20. 09. 2017 | předcházející | další |
Archiv diskuse Elektrizace tratí do 20. 09. 2017dolů |
autor | příspěvek |
---|---|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 339 Registrován: 1-2015 |
![]() "Vždyť tam píšu, že by ten vložák měl být hnací, takže dynamika by měla být lepší než doposud. Podrobné informace o záměru nemám, jen to co jsem četl v dostupném tisku. Je samozřejmě otázkou, zda je pro uživatele výhodné téměř 20 let po výjezdu prototypu dodávat do soupravy nový vůz. Na druhou stranu to má hliníkovou skříň, takže by to nemělo být shnilé. Pokud by se to spojilo s nějakým modernizačním programem tak bych v tom neviděl až zase takový problém."
Názory zde uvedené jsou výhradně ze zdroje JPP a můžou, ale NEMUSÍ se shodovat s postojem druhých!!!!!!!!
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 6121 Registrován: 8-2007 ![]() |
Pepan:Jednotky 471 jsou o hodně mladší.Nejnovější jsou 4 roky staré: Prvních pět jednotek bylo dodáno Českým drahám na přelomu let 2000/2001. Do ledna 2005 bylo dodáno celkem 16 jednotek ve starším provedení a jeden vložený vůz 071.008 navíc (471.002 byla dodána jako dvouvozová), do roku 2008 mělo být dodáno dalších 14 jednotek. V roce 2006 podepsaly České dráhy a ČKD Vagonka smlouvu o dodání dalších 30 jednotek.[7] K polovině dubna 2007 provozovaly České dráhy 27 jednotek, ke konci roku 2008 bylo ve stavu ČD již 42 jednotek, v září 2010 bylo v provozu 63 jednotek,[8] v dubnu 2011 celkem 70 jednotek.[9] V prosinci 2012 bylo v provozu ČD 81 jednotek. Inventární čísla dodávaných jednotek tvoří vzestupnou řadu s výjimkou čísel 027–030 dodaných mimo pořadí. Jednotky od čísla 031 jsou nakupovány v rámci smlouvy z roku 2006. Na konci roku 2009 České dráhy podepsaly další smlouvu, na jejímž základě bude dodáno dalších 15 jednotek čísel 061 až 075. Dodávky probíhaly do konce roku 2011.[10] Z ledna 2011 pochází poslední smlouva na 8 jednotek v celkové hodnotě 1,75 miliardy Kč s dodáním do jara 2013. Tolik Wikipedie. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 3775 Registrován: 9-2004 ![]() |
![]() "Takže nejoptimálnější bude mix nových výkonných strojů,které můžou všude a nahradí vyřazené lokomotivy,doplněné o rekonstrukce starších strojů na méně náročné výkony "okolo komína". " Dobré se podívat do USA; tam (nákladní) železniční společnosti fungují na komerční bázi a za dlouhá léta své činnosti mají optimalizováno, co má ekonomický smysla a co ne. Velké a finančně silné společnosti průběžně kupují moderní výkonné stroje pro těžké a rychlé vlaky, zatímco na podružnějších výkonech a lokálních vlacích běžně slouží lokomotivy z 50. let, průběžně vylepšované. Rovněž probíhají komplexní modernizace v rozsahu např. bizonů. Lokomotivy s výkonem 1000-2000 kW se pro domácí trh už léta nevyrábějí, protože tuhle kategorii zastanou starší stroje. Samozřejmě tím nechci říct, že by tato praxe byla plně přenositelná do Evropy, ale beru to jako potvrzení teze, že místo na slunci mají jak nové a výkonné stroje, tak starší, méně nadupané, jen třeba remotorizované. (Příspěvek byl editován uživatelem Kubrt.) |
Desiro
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 3188 Registrován: 2-2004 ![]() |
Ač jim nějaký student v diplomové práci radil,že si mají kupovat nové Herkulesy,pořídili si již pátou starou mašinu. Zrovna jim nikdo nic neradil. V té diplomce bylo, že místo tří 753.7 budou stačit dvě ER20, protože je to výhodnější a proč, výpočet ekonomiky. Tečka. Já se třeba dnešnímu rozhodnutí UniDa koupit starší mašiny nedivím. V případě SDKD se orientaci na překapotované brejle taky nedivím - v okamžiku rozhodnutí o nákupu (2012) bylo již známo nutnost snížení výkonu elektráren a tedy potřeby vápence k roku 2018 resp. pravděpodobné ukončení činnosti elektrárny po vyuhlení dolu v polovině třicátých let; navíc (by) se SD KD tehdy o poslední mašiny prala s Metransem a Siemens neměl žádný důvod je dát za výprodejovou cenu. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 1965 Registrován: 12-2007 |
Kubrt: I když jsem příznivcem tržní ekonomiky, USA pro mne v železniční dopravě rozhodně nejsou vzorem. Já mám vzory dva, pokud se týká veřejné hromadné dopravy - dopravní obslužnosti, tak je pro mne vzorem Švýcarsko, pokud se týká rozvoje železniční dopravy, tak zde upřednostňuji Čínu. A jinak obecně jistě je do určité míry vhodná modernizace dopravních prostředků, na straně druhé, je třeba se podívat i na nové dopravní prostředky, které mohou mít nižší spotřebu energie, vyšší bezpečnost, sofistikovanější ovládání apod. Neustále modernizovat 60 let staré stroje mi nepřipadá moc ekonomické, snad s výjimkou strojů pro nostalgické jízdy. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 3776 Registrován: 9-2004 ![]() |
Wagon: kde jsem psal co o veřejné hromadné dopravě v USA??? A koupit novou mašinu, která by pracovala třeba 20 hodin týdně a těch zbývajících 148 stála v garáži, by ti ekonomické připadalo? Zrovna v tomhle tomu trhu věřím. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 1967 Registrován: 12-2007 |
Kubrt: Psalo se o jednotkách 471, které se používají pro osobní dopravu, a vy jste to porovnal s nákladní dopravou v USA. Obecně si nemyslím, že nákladní železnice v USA je vzor pro železniční dopravu u nás. Pokud vím, tak USA jsou zemí kamionů, nevím jaký je podíl železnic v USA na celkové železniční dopravě. A pokud se týká 60 let starých strojů, podle mne jsou nejenom technicky, ale i morálně zastaralé. Já obdivuji USA dejme tomu z hlediska využití počítačů, softwaru, farmacie a obecně vědy a výzkumu, ale rozhodně pro mne USA nejsou žádným vzorem pro železniční dopravu. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 7683 Registrován: 4-2003 |
Wagon:Obecně si nemyslím, že nákladní železnice v USA je vzor pro železniční dopravu u nás. Jojo, se zhruba čtyřicetiprocentním podílem v nákladní dopravě pro nás doopravdy být nemohou. Počet nákladních vlaků, který by tomuto číslu odpovídal u nás, by se totiž na síť SŽDC nevešel ![]() ![]() |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 3777 Registrován: 9-2004 ![]() |
Wagon: bohužel vůbec nerozumíš tomu, co píšu. Já jsem reagoval na Apollův závěr, že jak nové, tak starší stroje mají své místo na slunci - každá skupina jiné, ale mají. To ostatní - osobní doprava v USA, 471 - je jen tvoje konstrukce, možná manipulace, ale každopádně mimo. Nebudu opakovat, co napsal Bram, ale fakt si něco zjisti o věcech, ke kterým se vyjadřuješ ![]() |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 1969 Registrován: 12-2007 |
Bram: Děkuji za informaci. Nicméně pokud má u nás nákladní železnice konkurovat kamionové dopravě, tak by asi měla mít nové, rychlejší a výkonnější mašiny. A pokud se týká osobní dopravy, víme jak dlouho to trvá než se změní stejnosměrný systém na střídavý. To nebude trvat 30 let, ale spíše 40 či dokonce 50, a pak opravdu asi bude vhodnější ty 471 poslat do šrotu než je předělávat, zvláště když ty moderní mašiny budou nejspíš vyrábět roboty, zatímco vývoj robotů pro opravu starých bude mnohem delší.![]() |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 7684 Registrován: 4-2003 |
Wagon: Nicméně pokud má u nás nákladní železnice konkurovat kamionové dopravě, tak by asi měla mít nové, rychlejší a výkonnější mašiny. Rychlosti nákladních vozů 100 km/h plně ložený a 120 km/h prázdný nikdo soudný zvyšovat nebude ![]() |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 1970 Registrován: 12-2007 |
Kubrt: Pokud se budou recyklovat brejlovci pro nákladní nebo osobní dopravu, budiž, asi toho moc nenajezdí, ale např. sloni najezdí za rok hodně kilometrů, to znamená že budou daleko více opotřebovanější. A přeměna stejnosměrného systému na střídavý potrvá desítky let, potom myslím ty soupravy budou opravdu hodně opotřebované. A jinak na některých našich tratích jezdí třeba 810, jejich obsazenost je ale dost nízká. Jistě jedou často nepříliš osídlenou krajinou, na straně druhé si myslím, že řada lidí s nimi jezdit nechce, protože jsou hlučné, nejsou plně nízkopodlažní apod. Zato sloni lidi dost lákají, pro své pohodlí apod. Prostě běžní "kaštani" dávají přednost moderním pohodlným soupravám před starými. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 3778 Registrován: 9-2004 ![]() |
Wagon: Proč mi furt podsouváš nějaké 471? Co jsem o nich kde napsal? Kde jsem se k nim vyjadřoval? Nechci se podílet na zakydání tohoto vlákna nesmyslnou mimoběžnou debatou. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 1971 Registrován: 12-2007 |
Kubrt: Omlouvám se, myslel jsem že jste reagoval na příspěvek Apollo 17 6121 a ne 6120. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 6122 Registrován: 8-2007 ![]() |
Desiro:V té diplomce bylo, že místo tří 753.7 budou stačit dvě ER20, protože je to výhodnější a proč,výpočet ekonomiky A právě ten výpočet ekonomiky student nezvládl,protože si tam dosadil čísla,aby ta ekonomika byla výhodnější. Kubrt: souhlas. |
Desiro
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 3189 Registrován: 2-2004 ![]() |
Apollo: Opravdu? Dokažte to. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 6123 Registrován: 8-2007 ![]() |
Desiro:Hlavně několikanásobné náklady na údržbu "starých" lokomotiv (v podstatě jen údržbu komutátorových trakčních motorů). Jinak Vaší diplomovou práci už nemám k dispozici. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 101 Registrován: 8-2010 |
Apollo 17: No a po kolika km musí dřevěný Taurus na údržbu komutátorových trakčních motorů? po 5 000? Moderní stroj s třífázovým pohonem najíždí na údržbu po 30 000. Nehledě na výživné profukování komutátorů s ochrannou maskou na ksichtě. Podle mých informací se MRCE začíná zbavovat 14 let starých BR 189, stejně jako se tam zbavili ER20. Kus za 2,5 M€. Ve světle této informace se jeví nějaké modernizace 363.5 nebo 365 jako úplná hovadina. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 7687 Registrován: 4-2003 |
Apollo17:Hlavně několikanásobné náklady na údržbu "starých" lokomotiv (v podstatě jen údržbu komutátorových trakčních motorů). Jenže ten komutátorový motor je poddimenzovaný, protože se všude hmotnostně šetřilo - přeplňovaný šestiválec řady 310 byl hodně těžký a s jeho hmotností hnout nešlo. A jakákoliv rekonstrukce řady 75X v sobě nese tuto historii zbytečně do dalších desetiletí ![]() Taktéž kluzná ložiska tlapových trakčních motorů do dnešní doby již nepatří ![]() Jinak Vaší diplomovou práci už nemám k dispozici. Já jsem tuto diplomovou práci též neviděl, ale už tu bylo vysvětleno, proč ne ER 20. Protože už nebyly k dispozici, tak se vzalo to, co bylo na trhu k mání. A právě ten výpočet ekonomiky student nezvládl,protože si tam dosadil čísla,aby ta ekonomika byla výhodnější. Mne by též zajímalo, co tam student nezvládl. Nejspíš se nic takového nestalo. Je to asi stejný apollovský případ, kdy tvrdil nejde dát převodovku z ŠM11 do 810 a naopak je zaměnitelná hydrodynamická převodovka z řady 725 do řady 850 ![]() |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 7846 Registrován: 5-2002 |
Obnova vozidlového parku motorových lokomotiv českých železničních dopravců 5 vteřin vyhledávání ![]() |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 1066 Registrován: 6-2016 |
Petr_Šimral: Tenhle odkaz je trochu lepší: http://dk.upce.cz/bitstream/handle/10195/34359/RakosnikJ_Obnova%2 0vozidloveho_JJ_2009.pdf?sequence=1&isAllowed=y |
Desiro
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 3190 Registrován: 2-2004 ![]() |
PŠ: 5 vteřin vyhledávání A já to hledal 20 minut ve starém počítači ;-) V knihovně to je , ale ze STAGu to z kdoví jakých důvodů zmizelo... Apollo: Setkal jsem se za těch osm let od tvorby práce - a to, že stále někoho zajímá a občas ji někdo vytáhne mne vlastně těší a snad to tedy nebyla práce úplně bez smyslu - s několika výtkami, s touhle také. Vím, že bych dnes některé věci zpracoval jinak, v zásadě ale v tom porovnání nevidím větší chybu (i když byly doby, kdy jsem se k té práci vracel a něco jsem si ověřoval - během těch osmi let jsem stačil pracovat v ekonomickotechnických profesích u dopravce, v dílně, výrobce vozidel i v jejich půjčovně) a i obecně zastávám názor, ž starší i novější vozidla své specifické uplatnění a místo. Především, údaje pro brejlovce vycházely z interního materiálu ČD pro řadu 755. Nic jsem si nevymyslel. V práci není rozpad složení nákladů na jednotlivé stupně preventivní údržby. To má dva důvody, první je, že to zdroj k 755 neobsahoval, druhak by tím práce velmi nakynula mimo doporučovaný maximální počet stran. Pokud by byl, asi by byla situace jasnější. Jaké konkrétní náklady se vám zdají být špatně? |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 6124 Registrován: 8-2007 ![]() |
Hlavně náklady na preventivní údržbu o 56 milionů vyšší,než u Herkulesa.To jsou náklady za to foukání trakčáků,které u Herkulese odpadá?(já vím,máte to tak všechno přesně vyčíslené). |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 7698 Registrován: 4-2003 |
Přiznám se, že jsem se do bakalářské práce pana Rákosníka trochu začetl. Ale zaráží mne v ní jedna věc: 14 prohlídek MH u řady 753.7 za dvacet let. Interval mezi těmito prohlídkami je 900 000 km. To znamená, že by lokomotiva ujela 15 x 900 000 km za dvacet let, což celkem je 13 500 000 km! To je každý rok 675 000 km a tedy denně 1849 km. To ta lokomotiva nemá šanci vůbec najezdit ![]() A když se na ty náklady kouknu, tak jediné, s čím by se dalo polemizovat, je to, zda cena opravy, kdy se dělá stupeň MH a zároveň MVY, není jen za cenu MH, nikoliv za cenu MH + MVY. Což by pak ukazovalo na cenu celkově nějakých 62 milionů za opravy celkem místo 69 milionů. Spíš mne udivuje, že by cena za opravy MH a MVY neobsahovala i ceny za opravu motoru. Není nějaká nesrovnalost třeba zde??? U stroje ER 20 je každých 10 000 km nějaký stupeň opravy. Plán oprav je uveden pro prvních 240 000 km, který má stroj ujet za dva roky. Za dvacet let ujede tedy 2 400 000 km a to dělá nějakých 328 km denně. To by bylo reálné číslo třeba u vlaků s vápencem, u Metransu najedou ER 20 denně určitě více ![]() |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 7847 Registrován: 5-2002 |
u Metransu najedou ER 20 denně určitě více To sice ano, ale s taky větším hodinovým průměrem (na 1 mth cca 30 km), tedy proběh do základní údržby je 15 000 km. Jakub se při výpočtech držel srovnávací hodnoty se stroji 753.7, ostatně tak to měl zadáno. A když si tu práci přečtu dnes, po osmi letech, tak sice drobné změny by byly, ale ne nijak zásadní. A psal to v době, kdy zásadní zkušenosti s řadou ER20 měly pouze ÖBB a MRCE. Jo, dnes by se to psalo už násobně lépe (dat je u MTD dostatek). |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 7700 Registrován: 4-2003 |
Petře, já jsem si Jakubovu práci přečetl se zájmem i kvůli údajným nesrovnalostem, co tu uvádí Apollo 17. Jinak jsem o ní do té doby, než se tu diskuse rozjela tímto směrem, nevěděl. Je to zajímavé srovnání, ovšem ER 20 už se nevyrábí a modernější ekvivalent takového stroje od Siemense či jiných výrobců zde není schválen, což je škoda..... A pokud ceny za opravy u 753.7 odpovídají, tak to tedy tyto stroje doopravdy pro dopravce nejsou žádné terno. A modernizace na bizona musí být tak nějak z podstaty věci ještě dražší, než 753.7.... Jinak jsem fakt nenašel v Jakubově práci to, na co nadává Apollo 17 - nějakou chybu. Apolla 17 prostě z nějakého mne neznámého důvodu neskutečně míchá, že to takhle vychází. Prohlídku MO si u 753.7 udělají patrně u dopravce sami, vyjde to asi výrazně levněji, než u CZ LOKO. A když se to takhle udělá, tak se patrně rozdíl sníží. Ale i kdyby byl jen čtyřicet milionů, tak stále je to hodně. Navíc ekvivalentem ER 20 není jeden stroj 753.7..... |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 6126 Registrován: 8-2007 ![]() |
Bram:Apolla 17 prostě z nějakého mne neznámého důvodu neskutečně míchá, že to takhle vychází. No jo no. ![]() Bram:Jinak jsem fakt nenašel v Jakubově práci to, na co nadává Apollo 17 - nějakou chybu. Ale zaráží mne v ní jedna věc: 14 prohlídek MH u řady 753.7 za dvacet let. Interval mezi těmito prohlídkami je 900 000 km. To znamená, že by lokomotiva ujela 15 x 900 000 km za dvacet let, což celkem je 13 500 000 km! To je každý rok 675 000 km a tedy denně 1849 km. To ta lokomotiva nemá šanci vůbec najezdit Napsal pan Bram. Ještě zapomněl na to,že ta lokomotiva bude notnou dobu z těch 20 let v opravě,aby se utratilo těch 106 milionů za preventivní údržbu.Takže ten denní proběh bude hodně přes 2000 km/den(takže když nebude v dílně,udělá denně 9 párů vápenců). ![]() (Příspěvek byl editován uživatelem Apollo 17.) |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 959 Registrován: 4-2009 |
![]() ![]() |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 7715 Registrován: 4-2003 |
Apollo17:Napsal pan Bram. Ty (nejen) mne asi chceš opravdu dokázat, že jsi fakt správně blbej osel ![]() To se opravdu jinak nedá napsat, protože tu čtrnáctku, která mne v bakalářské práci klepla do očí, jsem podle kilometrů opravil na dvojku. Tak se pan Rákosník upsal, to se stát může, ale jinak tam chybu nemá. Co jsi chtěl zas dokázat? Že 753.7 je prostě lepším řešením než ER 20? (Příspěvek byl editován uživatelem Bram.) |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 14467 Registrován: 5-2002 ![]() |
ML: Pokud vím, tak AVV má kolik procent vozidel ČD ? Buď konzistentní - mluvíte přece o době po přepnutí na střídavinu. V té době bude procento vybavenosti vozidel dáno ani ne tak (ne)uměním výrobců, ale (ne)prozíravostí dopravců. Z jaké rychlosti brzdí metro a z jaké vlak ČD ? Pro automatické systémy je překvapivě snazší brzdit z vyšší rychlosti, protože stačí odeznít přechodový proces navedení na brzdnou křivku... Zkusil jste se někdy trefit s naloženými dvěma žabotlamy do zastávky ? To je dáno malým počtem brzdových stupňů a absencí váhové korekce (která je u meter naopak samozřejmostí). Na metru nebylo v dobách ježdění na ruku o přejetí peronu nouze, i několikrát denně. Doby ježdění na ruku jsou na Béčku dodnes, přesto se tam nijak dramaticky neprojíždí. Spíš šlo o to dostat fírům do povědomí, že cedule "V" a "B" nejsou v tunelu pro srandu králíkům... |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 7716 Registrován: 4-2003 |
Hajnej:Doby ježdění na ruku jsou na Béčku dodnes, přesto se tam nijak dramaticky neprojíždí. Spíš šlo o to dostat fírům do povědomí, že cedule "V" a "B" nejsou v tunelu pro srandu králíkům... V metru ale nemají jednu nepříjemnou a zcela nevyzpytatelnou proměnnou - počasí ![]() té době bude procento vybavenosti vozidel dáno ani ne tak (ne)uměním výrobců, ale (ne)prozíravostí dopravců. Vše je především o financích. V současnosti to není tak, že by automatika umožňovala existenci méně finančně náročného neplnohodnotného strojvedoucího. Zatím je to jen pomůcka ![]() |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 6127 Registrován: 8-2007 ![]() |
Bram:Ty (nejen) mne asi chceš opravdu dokázat, že jsi fakt správně blbej osel Brame,nejen já,ale hlavně ti,kteří ty stroje kupují.To jsou strašní oslové u AWT,Unipetrolu,SD .... Oni asi ví,že MO nemusí být každých 2500 km,ale 10000 km,MVy nejsou po 300 000 km,ale až 600 000 km(tolik ujede i Regionova do vyvazovací opravy),hlavní oprava mnohem později. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 7718 Registrován: 4-2003 |
Apollo17:Brame,nejen já,ale hlavně ti,kteří ty stroje kupují.To jsou strašní oslové u AWT,Unipetrolu,SD .... Už to tu bylo nejednou řečeno: Dnes není žádný nový motorový stroj (o výkonu cca 2000 kW) schválen k provozu na síti SŽDC. Patrně i zahraniční výrobci těchto strojů tuší, že zde není dostatečný potenciál nějaké nové motorové stroje prodávat - AWT i jiní mají motorových strojů (i rekonstruovaných dost) a z řady 740 se pořád dá udělat pěkná modernizovaná lokomotiva vhodná zejména pro posun. ČD nic nového nekoupí, mají strojů dostatek, nakonec 754 pronajaté do Polska jsou toho důkazem. Je otázka, co ČD Cargo, ale také si asi vystačí s tím, co má, byť tady jsou už také nějaké tendence, že to chce nejen nové elektrické lokomotivy, ale i nějaké nové traťové motorové lokomotivy. Záležitost 363.5 mají uzavřenou, tak je otázka, kam to doběhne zde. Ovšem zde takový tlak na změny není........ Oni asi ví,že MO nemusí být každých 2500 km,ale 10000 km,MVy nejsou po 300 000 km,ale až 600 000 km(tolik ujede i Regionova do vyvazovací opravy),hlavní oprava mnohem později. Je na uvážení každého provozovatele, zda chce mít stroj v plné síle s co nejmenší poruchovostí, nebo cosi, u čeho může s velkou pravděpodobností očekávat, že se pokazí během jízdy. Zejména, jezdí li lokomotivy ve dvojici (což u rekonstruovaných strojů dnes ani jinak z výkonových důvodů nejde), se to "nějak" při poruše jednoho stroje vždy udělá a do cíle se pak nějak dojede (sice pomalu, ale mnohdy s rizikem, že se poškodí nepřiměřenou zátěží druhý stroj)..... |
Desiro
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 3191 Registrován: 2-2004 ![]() |
Ta čtrnáctka je můj omyl, má tam být dvojka. Finančně je to napočítáno správně. EDIT mezitím napsal Apollo, že ty mašiny mají vyšší proběhy mezi jednotlivými stupni oprav. Podle toho, z čeho jsem vycházel, byly proběhy mezi údržbami předepsány takto, krok po 2,5 kkm. Bavíme se o stavu před deseti lety, ano, mezitím šly u mnohých řad proběhy výrazně nahoru (a někdy je to kritizováno právě z řad dílenských, že je to moc). Důvody jsou na delší rozbor, musel jsem z něčeho vycházet, tehdejší stav byl takový, jaký je popsán v té diplomce. Pokud otázka stojí tak, proč je u brejlovců tak drahá preventivní údržba, tak odpověď ve smyslu této diskuze je, že to fakt není jen o foukání trakčáků. Důležitá potom taky bude výše hodinové sazby personálu, kde děláte údržbu - počítal jsem u obou loko v ČR - a především co všechno se do ní započítává (nepřímé náklady). Nicméně tu jsem používal stejnou pro brejle i pro Herkula, takže "jednotkové" srovnání to neovlivní. Respektive: při zvýšení hodinové sazby budou znevýhodněny starší mašiny, protože vysoký počet normohodin. Proto si myslím, že vysoké mzdy na "západě" mají co dočinění s likvidací starších mašin tamtéž (a tady to bude taky). Olda: Tuhle přezdívku jsem si zvolil někdy ještě na gymplu pro přihlašování do diskusí a už se mnou zůstala. Desiro Classic je můj nejoblíbenější motorák, jeho následníci už se mi tak nelíbí. (Příspěvek byl editován uživatelem Desiro.) |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 6129 Registrován: 8-2007 ![]() |
Bram:Dnes není žádný nový motorový stroj (o výkonu cca 2000 kW) schválen k provozu na síti SŽDC. Patrně i zahraniční výrobci těchto strojů tuší, že zde není dostatečný potenciál nějaké nové motorové stroje prodávat Naprostý souhlas.Protože kdyby zájem byl,určitě by nebyl problém schválit novější typ výkonné dízlové lokomotivy(viz schvalování starého škopku z Belgie).Teď si ještě přiznat,proč ten zájem nebyl a není. Desiro: Podle toho, z čeho jsem vycházel, byly proběhy mezi údržbami předepsány takto, krok po 2,5 kkm. Bavíme se o stavu před deseti lety, ano, mezitím šly u mnohých řad proběhy výrazně nahoru To je ono,co se mi na Vaší práci nelíbilo(né,že by to byla chyba,ale dali Vám hodnoty z předpisu V25 u roku 1982,kde má Brejlovec,Bardotka tyto hodnoty do jednotlivých stupňů oprav). |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 7720 Registrován: 4-2003 |
Apollo17:Naprostý souhlas.Protože kdyby zájem byl,určitě by nebyl problém schválit novější typ výkonné dízlové lokomotivy(viz schvalování starého škopku z Belgie).Teď si ještě přiznat,proč ten zájem nebyl a není. Tak řada 753.7 a 753.6 tím důvodem rozhodně nebyla, není a nebude - důvodem je především to, že nejen soukromí dopravci využívají v naprosté většině elektrizované tratě. Dost by mne zajímalo, zda by vůbec k nákupu strojů ER 20 přikročil Metrans, pokud by byly elektrizovány tratě Plzeň - Domažlice - Schwandorf, Otrokovice - Vizovice a Bratislava - Dunajská Streda - Komárno. Skoro bych si vsadil, že ne ![]() |
Desiro
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 3192 Registrován: 2-2004 ![]() |
Apollo: Ty hodnoty ještě před necelými deseti lety byly platné. Změnit je lze, jenže pak musíte sahnout do rozsahu prací a změnit je ve smyslu přeházet jejich rozsah a třeba do základního stupně přemístit více úkonů. No a potom vás nebude stát základní stupeň 15 kkč, ale více, takže nelze tupě počítat cenu uvedeného stupně pro vyšší proběh km. Zase to bude vycházet obdobně s Herkulem (s tím, že platy jsou dneska jinde). Dovedu si představit, proč byl ten rozsah stanoven, jak byl stanoven a co ho může změnit. Třeba UniDo má stanovený proběh u 753.7 mezi základními stupni údržby 3 kkm (a rozsah prací, pravda, neznám). |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 82 Registrován: 7-2017 |
Bram: ČD sice lokomotivy mají, ale ne na 160 km/h, které budou v budoucnu na Ex7 a Ex6 požadovány. (pokud byly myšleny lokomotivy nezávislé trakce, příspěvek prosím ignorovat). (Příspěvek byl editován uživatelem Tantin27.) |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 7848 Registrován: 5-2002 |
Dost by mne zajímalo, zda by vůbec k nákupu strojů ER 20 přikročil Metrans, pokud by byly elektrizovány tratě Plzeň - Domažlice - Schwandorf, Otrokovice - Vizovice a Bratislava - Dunajská Streda - Komárno. Skoro bych si vsadil, že ne [wink]. Úplně počáteční projekt se jmenoval Hodoš - Dunajská Streda / Budapest a nejen s ohledem na chybějící elektrizaci to vyšlo na Herkuly. V té době vysokých paušálních plateb za elekřinu i její vysoké ceně v kombinaci s nízkou cenou nafty vyšli Herkulové levněji. A nakonec Maďaři to hlavní již dodrátovali a my se Slováky spokojeně točíme mlejnek a přesvědčujeme se, proč to nejde. A Němci jsou v poklidu a čekají, až kopneme. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 7721 Registrován: 4-2003 |
Petr Šimral: Úplně počáteční projekt se jmenoval Hodoš - Dunajská Streda / Budapest a nejen s ohledem na chybějící elektrizaci to vyšlo na Herkuly. V té době vysokých paušálních plateb za elekřinu i její vysoké ceně v kombinaci s nízkou cenou nafty vyšli Herkulové levněji. Děkuji Ti za informaci, Petře ![]() A nakonec Maďaři to hlavní již dodrátovali a my se Slováky spokojeně točíme mlejnek a přesvědčujeme se, proč to nejde. A Němci jsou v poklidu a čekají, až kopneme. Krásně smutné a zároveň vše vystihující ![]() |
Desiro
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 3193 Registrován: 2-2004 ![]() |
Ještě bych pro vyloučení pochybností upřesnil poslední větu z prvního odstavce mého předešlého příspěvku: Zase to bude vycházet obdobně s Herkulem jako v té práci = furt bude hůř vycházet brejlovec a o dost. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 14468 Registrován: 5-2002 ![]() |
Bram: V současnosti to není tak, že by automatika umožňovala existenci méně finančně náročného neplnohodnotného strojvedoucího Nicméně i s tím fírou na palubě umožňuje proměnit vatu v jízdním řádu na úsporu energie - v téhle věci snad neplatí "Vše je především o financích"...? |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 7801 Registrován: 5-2007 |
Hajnej: Nicméně i s tím fírou na palubě umožňuje proměnit vatu v jízdním řádu na úsporu energie A už to SŽDC umožňuje? |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 7849 Registrován: 5-2002 |
Nicméně i s tím fírou na palubě umožňuje proměnit vatu v jízdním řádu na úsporu energie - v téhle věci snad neplatí "Vše je především o financích"...? Ovšem na druhou stranu je třeba se zamyslet nad tím, že třeba je třeba takový vlak předjet například zpožděným expresem a pak je rozumné jet naplno. Optimalizace spotřeby například v úseku Tatce z. - Poříčany by asi byla často kontraproduktívní. Jinak i dnes s paušálním měřením má smysl, protože spotřeba vlaků osobní dopravy je vyšší než je používaný paušál a úspora se projeví na přepočítavacím koeficientu. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 7802 Registrován: 5-2007 |
PŠ: Ja som to myslel tak, že existoval (neviem či ešte platí) jeden PPD, kde SŽDC paušálne prikazuje všetkým jazdiť naplno. |
Desiro
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 3194 Registrován: 2-2004 ![]() |
Každopádně by v zájmu tvůrců AVV mělo být měření a tak i podpora jeho zavedení. Co ty na to, pane s kamizolou? ;-) |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 5037 Registrován: 9-2011 ![]() |
A už to SŽDC umožňuje? Na neelektrifikovaných tratích jsme je k tomu už dokopali ![]() je třeba takový vlak předjet například zpožděným expresem Pak se ale ten vlak nebude courat, protože mu traťová část poví, že má v těch Poříčanech bejt o tři minuty dřív. (Tahle fíčura bude v provozu možná i dřív, než to měření elektřiny ![]() |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 7852 Registrován: 5-2002 |
Pak se ale ten vlak nebude courat, protože mu traťová část poví, že má v těch Poříčanech bejt o tři minuty dřív. A jak mu to poví? |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 5039 Registrován: 9-2011 ![]() |
Rádiem, který v tom eurooperabilním provedení tvoří nedílnou součást systému ATO. Zároveň pak bude vazba na traffic management system ("GTN"), kterej umí spočítat, o kolik minut dřív tam ten náklad má bejt, aby neomezil to zpožděný EC a zároveň tam nebyl zbytečně moc brzo = za zbytečně moc energie. |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 103 Registrován: 8-2010 |
Formou sms na displej vysilacky? |
Pikehead
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 3322 Registrován: 3-2007 |
Pernion: možná spíš poštovním holubem... Tušíš, co znamená to A v názvu ATO? ![]() |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 104 Registrován: 8-2010 |
Na GSMR-A nekteri vypravci mladsich rocniku posilaji na vysilacky sms. Tak proc by nemohl system AVV takovou sms vygenerovat automaticky? |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 14471 Registrován: 5-2002 ![]() |
PŠ: A jak mu to poví? Prostě mu pošle něco jako "záplatu" do jízdního řádu. Optimalizace spotřeby například v úseku Tatce z. - Poříčany by asi byla často kontraproduktívní. Tam je asi tak do půlminuty vaty, to už by nemělo nikoho vzadujedoucího vytrhnout... Víc by ho vytrhlo něco, co by zařídilo, aby se neřítil vpřed jak pominutej, ale jel tak akorát, aby mu to předjetí vyšlo pěkně hladce. Koneckonců pro pravidelné grafikonové předjíždění tomu bude zanedlouho 10 let, co to umíme - poprvé na 380, když vozily 571. Prostě se to z Libně flákalo cca 118 km/h, aby se to před Klučovem nelepilo na paty byť i včas jedoucímu panťáku. Odměnou byla zelená ulice až do Peček, kde se předjíždělo. No a pokud by bylo za tím panťákem potřeba co nejrychleji protáhnout něco zpožděného a on by měl tedy do těch Poříčan zajet co nejrychleji, tak je to přesně práce pro CDP (nerozlišujme teď a tady, zda lidi nebo křemíky) - když už si takovouhle situaci vymyslelo, mělo by o ní vyrozumět všechny aktéry, aby to dopadlo podle jeho představ a nebyl z toho leda tak paskvil. |
Pikehead
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 3323 Registrován: 3-2007 |
Pernion: No tu "SMS" nemusí systém posílat fírovi, ale rovnou řídícímu jednotce, ne? ![]() Hajnej: Fíčury jsou to pěkné, ale jaká část z toho se děje v rámci nějakého interoperabilního rámce ETCS a jaká bude vyžadovat národně specifické krabičky? |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 7804 Registrován: 5-2007 |
Pikehead: Minimálne by nemalo hroziť, že bude treba montovať národne špecifickú krabičku na mašinu. |
Pikehead
|
|
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 3324 Registrován: 3-2007 |
To by bylo moc pěkné, ale fakt už je ATO součástí ETCS? |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 5040 Registrován: 9-2011 ![]() |
Pik.: ještě ne a zřejmě ani nikdy nebude ![]() Sice se některé (zahraniční, aby bylo jasno ![]() |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 14475 Registrován: 5-2002 ![]() |
Desiro: Každopádně by v zájmu tvůrců AVV mělo být měření To nepochybně, ale dost pomohla i demontáž tzv. paušálového bludu. ![]() a tak i podpora jeho zavedení. O tu se rádi postarají ti, co to chtějí montovat. ![]() |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 14476 Registrován: 5-2002 ![]() |
Asdf: Minimálne by nemalo hroziť, že bude treba montovať národne špecifickú krabičku na mašinu. Ona pak tá krabička bude skôr vozidlovo špecifická, nicméně pro umožnění provozu na non-ETCS tratích (keď už bude vedieť narábať s vozidlom) bych se nebránil ani možnosti ji doplnit o nějaké národní funkce, protože jinak by to znamenalo buď mít na non-ETCS tratích utrum a/nebo potřebovat jinou krabičku (a složitě řešit přechody mezi nimi). |
Registrovaný uživatel Číslo příspěvku: 5041 Registrován: 9-2011 ![]() |
Příjemně mě překvapili Švýcaři. V podstatě jako jediní souhlasí s mnoha našimi názory, např. že když už tam to ATO bude, tak by mělo být provozovatelné ne jenom v ETCS FS (resp. v novém AD módu, na který ale "nejsou bity" ![]() ![]() No a "last but not least", vypadá to, že první pořádnou mašinu s ATO over ETCS budou mít právě oni. |